NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1910/2006
ze dne 19. prosince 2006
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu systémů televizních kamer pocházejících z Japonska po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“) (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1015/94 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu systémů televizních kamer pocházejících z Japonska (dále jen „původní šetření“).
(2)
V září 2000 Rada nařízením (ES) č. 2042/2000 (3) potvrdila konečná antidumpingová cla uložená nařízením (ES) č. 1015/94 podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí přezkumné šetření“).
1.2. Žádost o přezkum
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím skončení platnosti antidumpingových opatření týkajících se systémů televizních kamer pocházejících z Japonska (4) obdržela Komise dne 28. června 2005 žádost o přezkum těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(4)
Žádost podala společnost Grass Valley Nederland BV, výrobce ve Společenství představující více než 60 % celkové výroby systémů televizních kamer ve Společenství (dále jen „žadatel“). Grass Valley je společností, která vznikla po akvizici společnosti Philips Digital Video Systems společností Thomson Multimedia, vlastníkem Thomson Broadcast Systems. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti byla odůvodněna tím, že skončení platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Společenství.
(5)
Komise po konzultacích s poradním výborem konstatovala, že existují dostatečné důvody pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení, a přezkum zahájila dne 29. září 2005 (5).
1.3. Souběžné šetření
(6)
Dne 18. května 2006 Komise zahájila nové antidumpingové řízení týkající se dovozu některých kamerových systémů pocházejících z Japonska a prozatímní přezkum antidumpingových opatření týkajících se dovozu systémů televizních kamer pocházejících z Japonska (6). Nové antidumpingové řízení se týká systémů televizních kamer, na něž se vztahují platná opatření uvedená v 2. bodu odůvodnění. Pokud se dospěje k závěru, že na některé kamerové systémy pocházející z Japonska je třeba uložit opatření, která se tudíž budou týkat systémů televizních kamer, na něž se vztahují opatření podle tohoto nařízení, pak opatření uložená tímto nařízením již nebudou vhodná, a proto bude třeba je pozměnit nebo zrušit.
1.4. Stávající šetření
1.4.1. Postup
(7)
Komise oficiálně oznámila vyvážejícím výrobcům, uživatelům/dovozcům, výrobcům surovin, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, zástupcům vyvážející země a výrobcům ve Společenství zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(8)
Žádajícímu výrobci ve Společenství, dvěma jiným známým výrobcům ve Společenství, dvaceti pěti uživatelům, devíti výrobcům surovin a pěti známým vyvážejícím výrobcům v Japonsku byly zaslány dotazníky. Odpověď na dotazník zaslal jeden výrobce ve Společenství, jeden japonský vyvážející výrobce a společnost ve Společenství, která je s ním ve spojení, čtyři uživatelé/dovozci a jeden výrobce surovin.
(9)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné pro své šetření, a provedla inspekce na místě v provozovnách těchto společností:
Výrobce ve Společenství:
-
Grass Valley Netherlands BV, Breda (Nizozemsko)
Ostatní výrobci ve Společenství:
-
Ikegami Electronics (Europe) GmbH - UK Branch, Sunbury on Thames (Spojené království)
Výrobce ve vyvážející zemi:
-
Ikegami Tsushinki Co., Ltd, Tokyo.
(10)
Analýza se zaměřuje zejména na standardní systémy televizních kamer, jelikož ty představují velkou většinu výrobků, na něž se opatření vztahují. Poznamenává se rovněž, že systémy televizních kamer s vysokým rozlišením s podobnou výkonností a jakostí jako standardní systémy televizních kamer, které mají poměr šumu 62 dB (proto se na ně vztahují stávající opatření), mohou prezentovat poměr šumu méně než 55 dB, opatřením by tudíž nepodléhaly. To potvrdilo rovněž výrobní odvětví Společenství. Jedna zúčastněná strana, která v současném šetření nespolupracovala, požadovala, aby byla definice výrobku v rámci tohoto přezkumu upravena podle definice používané v novém šetření podle 6. bodu odůvodnění. Tento přezkum však nemůže definici výrobku změnit, protože se omezuje na rozhodnutí, zda budou platná opatření zachována nebo zrušena. Tato námitka tedy musela být zamítnuta.
1.4.2. Období šetření
(11)
Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. října 2004 do 30. září 2005 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání tendencí relevantních pro posouzení toho, nakolik je přetrvávání nebo obnovení újmy pravděpodobné, zahrnovalo období od 1. ledna 2002 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“ nebo „období šetření újmy“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(12)
Dotčený výrobek je stejný jako v původních šetřeních, která vedla k uložení opatření, jež jsou v současné době v platnosti, tj. systémy televizních kamer.
(13)
Jak je uvedeno v nařízení č. 1015/94, systémy televizních kamer mohou sestávat z kombinace následujících součástí, dovezených buď společně, nebo odděleně:
a)
hlava kamery se třemi či více senzory (snímací zařízení se zdvojeným nábojem s rozměrem 12 mm nebo více), každý s více než 400 000 pixely, které lze připojit na zadní adaptér a které mají poměr šumu minimálně 55 dB při obvyklém zesílení, buď jako jeden kus s hlavou kamery a adaptérem ve stejném pouzdře, nebo odděleně;
b)
hledáček (diagonála minimálně 38 mm);
c)
základní stanice nebo ovládací jednotka kamery (CCU), spojená s kamerou kabelem;
d)
provozní ovládací panel (OCP) pro ovládání jednotlivých kamer (tj. pro přizpůsobení barev, otevření objektivu nebo irisové clonky);
e)
hlavní ovládací panel (MCP) nebo hlavní jednotka seřízení (MSU) s vybranými parametry kamery pro přehled a seřízení několika kamer na dálku.
(14)
Výrobky, jichž se tento přezkum týká, jsou v současnosti zařazeny do kódů KN ex 8525 30 90, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8529 90 81, ex 8529 90 95, ex 8543 89 97, ex 8528 21 14, ex 8528 21 16 a ex 8528 21 90.
(15)
Nařízení se netýká těchto výrobků:
a)
objektivy;
b)
videorekordéry;
c)
hlavy kamer s nahrávací jednotkou ve stejném neoddělitelném pouzdře;
d)
profesionální kamery, které nelze používat pro účely vysílání;
e)
profesionální kamery uvedené v seznamu v příloze.
2.2. Obdobný výrobek
(16)
Stejně jako bylo zjištěno v předchozích šetřeních uvedených v 1. a 2. bodu odůvodnění, i stávající šetření potvrdilo, že dotčený výrobek vyráběný japonskými vyvážejícími výrobci a prodávaný na japonském trhu a ve Společenství a výrobek vyráběný a prodávaný žádajícím výrobcem ve Společenství na trhu Společenství používají stejnou základní technologii a oba splňují celosvětově použitelné průmyslové normy. Tyto výrobky mají rovněž stejné funkce a použití, dále mají podobné fyzické a technické vlastnosti, jsou zaměnitelné a navzájem si konkurují. Tyto výrobky jsou proto obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
3.1. Úvodní poznámky
(17)
Stejně jako v předchozím přezkumném šetření byla úroveň spolupráce japonských vyvážejících výrobců v tomto řízení obzvláště nízká. Spolupracoval pouze jeden výrobce z pěti. Ze zbývajících čtyř výrobců, jež byli Komisi známi, nikdo neposkytl odpověď na dotazník, ačkoli podle dostupných skutečností, a zejména databáze, kterou Komise spravuje podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“), nejméně tři z nich v průběhu období šetření pravděpodobně vyváželi systémy televizních kamer do Společenství.
(18)
Spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce, který však dotčený výrobek do Společenství nevyváží. Vzhledem k nízké úrovni spolupráce nebylo možno získat žádné spolehlivé údaje o dovozu dotčeného výrobku do Společenství v průběhu období šetření přímo od vyvážejících výrobců. V souladu s předchozími zjištěními se mimoto zdálo, že dostupné statistické informace Eurostatu nejsou spolehlivé, jelikož kódy KN, do nichž lze dotčený výrobek zařadit, evidují rovněž dovozy jiných výrobků, aniž by je bylo možno rozlišit. Proto informace Eurostatu rovněž nemohly být použity ke zjištění, zda se uskutečnily dovozy systémů televizních kamer z Japonska, v jakém množství a hodnotě. Za těchto okolností Komise v souladu s článkem 18 základního nařízení použila dostupné údaje, tj. informace uvedené v databázi podle čl. 14 odst. 6 a v žádosti o zahájení přezkumu. Na tomto základě byl nejlépe odhadnut objem a hodnota systémů televizních kamer pocházejících z Japonska, které byly v posuzovaném období dovezeny do Společenství.
3.2. Dumping dovozů během období šetření
(19)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci/nespolupráci vyvážejících výrobců v Japonsku a skutečnosti, že jediný spolupracující vyvážející výrobce v Japonsku dotčený výrobek do Společenství v období šetření nevyvážel, si Komise v souladu s článkem 18 základního nařízení informace týkající se přetrvávání dumpingu vyžádala z jiných zdrojů, zejména z informací poskytnutých žadatelem a uvedených v databázi podle čl. 14 odst. 6.
(20)
Z údajů v databázi podle čl. 14 odst. 6 vyplývá, že se v období šetření uskutečnily významné dovozy dotčeného výrobku, zejména přibližně 10 hlav televizních kamer, což je základní a nejcennější část systému. Připomíná se, že vzhledem k nízké úrovni spolupráce a skutečnosti, že jediný spolupracující vývozce dotčený výrobek do Společenství v období šetření nevyvážel, nebylo možno pro dotčený výrobek provést žádný formální výpočet dumpingu.
(21)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise v souladu s článkem 18 základního nařízení musela spolehnout na dostupné údaje, tj. důkazy poskytnuté v žádosti žadatele, které prokazovaly, že výše dumpingu u dvou modelů dotčeného výrobku je po zaplacení cla značná a u jednoho modelu dosahuje více než 10 %.
(22)
Z dostupných důkazů se zdá, že je pravděpodobné přetrvávání dumpingového chování japonských vyvážejících výrobců.
3.3. Vývoj dovozů v případě, že opatření budou zrušena
3.3.1. Předběžné poznámky
(23)
Celosvětoví výrobci systémů televizních kamer se nacházejí pouze v Japonsku a v EU. Celosvětový prodej je proto rozdělen mezi tyto výrobce. Ve Společenství existují nejméně dva známí výrobci (z nichž jeden je ve spojení s japonskými vyvážejícími výrobci), kteří vyrábějí pro trh Společenství. Existuje pět známých japonských vyvážejících výrobců, kteří vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na celém světě.
(24)
Připomíná se, že opatření byla v platnosti od roku 1994. V roce 1999 však Komise dospěla k závěru, že vyvážející výrobci opatření absorbovali, a proto se rozhodla antidumpingová cla pro dotčené vyvážející výrobce zvýšit na velmi vysokou úroveň (až 200,3 %). V roce 2000 z přezkumu před pozbytím platnosti vyplynulo, že by se opatření vzhledem k pravděpodobnému přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy měla prodloužit o dalších pět let.
3.3.2. Vztah mezi cenami ve Společenství a ve vyvážející zemi
(25)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany vyvážejících výrobců byly jediným dostupným zdrojem informací o cenách dotčeného výrobku v Japonsku údaje o prodeji poskytnuté jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem (Ikegami), informace získané od žadatele a informace v žádosti o toto šetření.
(26)
Jak bylo uvedeno v 20. bodu odůvodnění, hlavy televizních kamer jsou hlavní a nejcennější součástí systémů televizních kamer, proto se považovalo za vhodné posoudit vztah mezi cenami v Japonsku a cenami ve Společenství na tomto základě.
(27)
Z údajů uvedených v žádosti a získaných během inspekcí na místě se zdá, že ceny účtované výrobci ve Společenství jsou vyšší než ceny, které převládají na domácím trhu v Japonsku.
(28)
Bylo však prokázáno, že navzdory této skutečnosti jsou japonské společnosti ochotny již dnes vyvážet do Společenství za ceny bez antidumpingových cel mnohem nižší, než jsou ceny převládající ve Společenství a na jejich domácím trhu. Totéž platí pro jejich vývozy do třetích zemí.
(29)
Na základě toho lze očekávat, že pokud by opatření pozbyla platnosti, dostávaly by se do Společenství dovozy za ceny, které by byly výrazně dumpingové a nižší než ceny ve Společenství, jelikož není žádný důvod domnívat se, že by japonští vyvážející výrobci v tomto případě své cenové chování změnili. Kromě toho vysoká úroveň cen na trhu Společenství představuje pro japonské vyvážející výrobce rovněž pobídku, aby část svého domácího prodeje přesunuli do EU.
(30)
Jelikož platná opatření jsou vysoká (v rozmezí od 52,7 do 200,3 %), japonští vyvážející výrobci by měli značný prostor pro manévrování při stanovování nových cen v případě, že by platnost opatření skončila a že by se rozhodli své vývozní ceny zvýšit. V každém případě, jak bylo uvedeno výše, by cenové podbízení vůči cenám Společenství trvalo i při jakémkoliv zvýšení cen, které by bylo nižší, než jsou platná opatření.
3.3.3. Vztah mezi vývozními cenami z Japonska do třetích zemí a cenami ve vyvážející zemi
(31)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany vyvážejících výrobců byla analýza vývozních cen z Japonska do třetích zemí v porovnání s cenami, za něž se výrobky prodávaly v Japonsku, provedena u jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce. V této souvislosti se vzala v úvahu velká většina prodejů do třetích zemí.
(32)
Za účelem řádného srovnání těchto cen byly provedeny úpravy, bylo-li to odůvodněné, s ohledem na obchodní úroveň, náklady na dopravu, pojištění a úvěry. Do srovnání byly zahrnuty všechny prvky systémů (nejen hlavy kamer), jelikož byly k dispozici podrobné údaje.
(33)
Srovnání prokázalo, že společnost prodávala třetím zemím za podstatně nižší ceny než na domácím trhu.
(34)
S ohledem na dostupné údaje lze usuzovat, že společnost prodává své výrobky třetím zemím velmi pravděpodobně za dumpingové ceny (přibližně 20 %). To potvrzují evidentní důkazy obsažené v žádosti, že vyvážející výrobci prodávají ostatním třetím zemím za výrazně dumpingové ceny.
(35)
Nejsou k dispozici žádné důkazy, které by naznačovaly, že ostatní japonští vyvážející výrobci nesledují stejnou cenovou politiku a neprodávají výrobky třetím zemím za pravděpodobně dumpingové ceny.
(36)
Takto se dospělo k závěru, že japonští vyvážející výrobci prodávali výrobky na vývoz do třetích zemí za ceny významně nižší, než jsou ceny na jejich domácím trhu, že tyto vývozní ceny byly během období šetření nejspíše dumpingové a že neexistují žádné důkazy, že se toto jednání změní.
3.3.4. Vztah mezi vývozními cenami z Japonska do třetích zemí a úrovní cen ve Společenství
(37)
Podle dostupných skutečností, tj. žádosti a informací poskytnutých jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, jsou ceny, za něž vyvážející výrobci prodávají dotčený výrobek třetím zemím, mnohem nižší než ceny převažující ve Společenství. Rozdíl může v závislosti na trhu dosahovat až 220 %. Pokud by tedy opatření pozbyla platnosti, znamenalo by to pro japonské vyvážející výrobce významnou pobídku, aby přesměrovali část svých vývozů do třetích zemí na trh ve Společenství.
(38)
Poznamenává se rovněž, že Společenství je jedinou oblastí, v níž byla na dotčený výrobek uložena antidumpingová opatření. Neexistují žádné důkazy, že pokud by platnost opaření skončila, přijali by výrobci jinou cenovou politiku, než jakou uplatňují u dovozů do třetích zemí.
3.3.5. Nevyužité kapacity a zásoby
(39)
Žadatel uvedl, že vzhledem k povaze výrobku je kapacita flexibilní a že japonští vyvážející výrobci by mohli ve velmi krátké době rozšířit svou kapacitu. To potvrdila inspekce na místě u jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Japonsku.
(40)
Výrobní proces vyžaduje lidské zdroje, není však omezen konkrétním výrobním procesem nebo strojem. Jelikož výrobní linka je převážně manuální, postačuje ke zvýšení kapacity zvýšit počet směn a zaměstnaných pracovníků. Nejdůležitější překážkou zvýšení kapacity je doba potřebná k zaškolení nových zaměstnanců, pokud jde o montáž a výrobu televizních kamer. Jedinou možnou překážkou v souvislosti se strojním zařízením, jež by v případě zvýšení výroby vyžadovalo vysoké investice, je stroj vyrábějící optický blok. Nebyly však shledány žádné důkazy, že by to vzhledem k současné výši produkce bylo limitujícím činitelem možného zvýšení výrobní kapacity. Jelikož společnost nevyužívala plně všechny možné směny, usuzuje se, že by se výrobní kapacita mohla rychle a podstatně zvýšit. Kromě toho nebyly předloženy důkazy, že by náklady související se zvýšením kapacity byly vysoké s ohledem na hodnotu dotčeného výrobku.
(41)
Toto zvýšení může být velmi výrazné, a to vzhledem k nízké ceně „vstupného“, které by museli japonští vyvážející výrobci zaplatit, aby mohli ve Společenství prodávat větší množství (existující distribuční kanály a nízké investice do zvýšení kapacity).
(42)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti a vzhledem k tomu, že neexistují důkazy prokazující, že tato situace není stejná u všech ostatních vyvážejících výrobců, lze vyvodit závěr, že je pravděpodobné, že by se výrobní kapacita mohla v krátké době podstatně zvýšit, pokud by to výrobci v Japonsku potřebovali.
(43)
Na základě výše uvedených skutečností lze dospět k závěru, že je v případě pozbytí platnosti opatření pravděpodobné, že se dovozy do ES zvýší. To je nutno posoudit s ohledem na lákavé ceny ve Společenství v porovnání s třetími zeměmi (jak bylo zmíněno výše), již existující distribuční kanály a skutečnosti, že by kapacitu bylo možno zvýšit s poměrně nízkými náklady (zaškolení nových odborných pracovníků).
3.4. Závěr
(44)
S ohledem na výše popsané zvláštnosti trhu, tj. že ceny ve Společenství jsou vyšší než ve třetích zemích a na japonském domácím trhu a že existují silné pobídky pro přesměrování části prodeje na trh Společenství pravděpodobně za nízké ceny s cílem znovu získat ztracené podíly na trhu. Jelikož výrobní kapacitu lze snadno rozšířit, je velmi pravděpodobné, že by se dovozy dotčeného výrobku znovu uskutečňovaly ve významném množství. Poněvadž neexistují důkazy, že by v případě pozbytí platnosti opatření japonští vyvážející výrobci změnili své cenové chování a zvýšili ceny, je rovněž velmi pravděpodobné, že by se tyto vyšší dovozy uskutečňovaly za dumpingové ceny.
(45)
Proto se vyvozuje závěr, že u dotčeného výrobku je v případě pozbytí platnosti opatření pravděpodobné obnovení dumpingu japonskými vyvážejícími výrobci, a proto by se platná opatření měla zachovat.
4. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
(46)
V roce 2001 byla společnost Philips Digital Video Systems (dále jen „Philips DVS“) převzata společností Thomson Multimedia, vlastníkem Thomson Broadcast Systems (dále jen „TBS“), jiným výrobcem systémů televizních kamer ve Společenství, a ze sloučeného subjektu Philips DVS/TBS se stala společnost Grass Valley Nederland B.V., která je žadatelem.
(47)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že již pět let jsou prakticky všechny systémy televizních kamer, které jsou prodávány společností ve Společenství, která je s ním ve spojení, vyráběny touto společností ve Společenství. Dále uvedl, že jelikož tento výrobní závod nezásobuje pouze trh ES, ale celý svět, jakékoliv rozhodnutí týkající se existujících antidumpingových cel se ho pravděpodobně nedotkne.
(48)
Jelikož tento vyvážející výrobce neposkytl žádné další informace, zejména odpověď na dotazník určený pro ostatní výrobce ve Společenství, nebylo možno podrobně prověřit přesnou povahu jeho činností, včetně těch ve Společenství.
(49)
Jiný hospodářský subjekt vyrábějící systémy televizních kamer ve Společenství, který je ve spojení s japonským vyvážejícím výrobcem, při tomto šetření spolupracoval a se stávajícími opatřeními nesouhlasil. Tento hospodářský subjekt uvedl, že se dovozy systémů televizních kamer z Japonska uskutečňovaly pouze sporadicky a s cílem doplnit jeho operace v ES. Inspekce na místě odhalila, že v těchto zařízeních ve Společenství se montuje pouze jeden konkrétní model, přičemž součásti pocházejí z Japonska a ze Společenství, ačkoliv v době konání inspekce se neuskutečňovala žádná výroba bloku CCD (zařízení se zdvojeným nábojem), nejdůležitější součásti hlavy kamery. Šetření navíc ukázalo, že neexistují žádné jiné důvody pro výrobu tohoto modelu ve Společenství vyjma existence opatření, jež byla na systémy televizních kamer uložena.
(50)
Toto šetření v každém případě potvrdilo, že žadatel představuje více než 60 % výroby systémů televizních kamer ve Společenství. Představuje proto výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a dále se na něj odkazuje jako na „výrobní odvětví Společenství“.
5. SITUACE NA TRHU SPOLEČENSTVÍ
5.1. Předběžné poznámky
(51)
Z důvodů, které byly vysvětleny v 19. a 20. bodu odůvodnění, byla analýza týkající se situace na trhu Společenství založena na shromážděných údajích o hlavách televizních kamer.
(52)
Jak bylo zmíněno výše, nebylo možno získat údaje od jednoho japonského vyvážejícího výrobce, který údajně má výrobní zařízení na trhu Společenství. Jak bylo uvedeno výše, japonští výrobci, kteří skutečně vyváželi dotčený výrobek do Společenství, nespolupracovali. Proto, zejména co se týká spotřeby, použila Komise v souladu s článkem 18 základního nařízení dostupné údaje.
(53)
Jelikož údaje o prodeji a výrobě byly k dispozici pouze od jedné či dvou zúčastněných stran, považuje se vzhledem k obchodní citlivosti těchto údajů za vhodné absolutní údaje nezveřejnit. Tyto údaje proto byly nahrazeny symbolem „-“ s uvedením indexů.
5.1.1. Spotřeba na trhu Společenství
(54)
Zřejmá spotřeba hlav televizních kamer ve Společenství byla posouzena na základě objemu prodeje ve Společenství, jak jej poskytlo výrobní odvětví Společenství, objemu prodeje společnosti Ikegami Electronics (Europe) GmbH, statistik dovozu hlav televizních kamer z Japonska získaných z databáze podle čl. 14 odst. 6 a na základě údajů o nákupu, které poskytl jeden uživatel televizních kamer. Jelikož jeden japonský vyvážející výrobce, který údajně rovněž vyrábí systémy televizních kamer ve Společenství, nespolupracoval, je pravděpodobné, že je spotřeba Společenství mírně podhodnocena, ačkoliv celkové tendence a vyvozené závěry by se významně nezměnily.
Tabulka 1
Spotřeba hlav televizních kamer ve Společenství
2002
2003
2004
OŠ
Jednotky
-
-
-
-
Index
100
104
123
103
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník a databáze podle čl. 14 odst. 6
(55)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření se spotřeba Společenství zvýšila o 3 %. K významnému nárůstu došlo v roce 2004, kdy dovozy dosáhly vyšší úrovně. V období šetření se spotřeba Společenství v porovnání s rokem 2004 snížila o přibližně 15 %.
5.1.2. Stávající dovozy z dotčené země
i) Objem dovozu a podíl dotčených dovozů na trhu v období šetření
(56)
V průběhu posuzovaného období byl objem dovozu hlav televizních kamer z Japonska poměrně nízký. V období od roku 2002 do roku 2004 se však zvýšil téměř desetinásobně a dosáhl přibližně 30 jednotek. V období šetření se dovozy v porovnání s rokem 2004 snížily, zůstaly však významně vyšší než v roce 2002. Celkově se v průběhu posuzovaného období dovoz zvýšil téměř trojnásobně. Výrobní odvětví Společenství namítalo, že objem dovozů byl podhodnocen, neboť na základě jeho informací o trhu byly dodávky do ES ze strany japonských výrobců podstatně větší, než co mohly tyto společnosti údajně vyrobit ve Společenství. Dále byla vznesena námitka, že opatření byla pravděpodobně obcházena prostřednictvím dovozu částí kamer. Tato informace se však neshodovala se závěry šetření, tj. s výsledky inspekcí na místě a s informacemi od nezávislých uživatelů. Úkolem tohoto přezkumu navíc není zjistit, zda jsou platná opatření obcházena, ačkoli se připouští, že praktiky obcházení mohou mít dopad na situaci výrobního odvětví Společenství.
(57)
Podíl dovozů na trhu se trvale zvyšoval až do roku 2004, kdy dovoz dosáhl nejvyšší úrovně. Navzdory významnému poklesu v období šetření (na méně než polovinu úrovně z roku 2004) dovozy nicméně svůj podíl na trhu během posuzovaného období zvýšily.
Tabulka 2
Dovoz hlav televizních kamer z Japonska a podíl na trhu
2002
2003
2004
OŠ
Objem dovozu
-
-
-
-
Index
100
167
1 000
300
Podíl na trhu
-
-
-
-
Index
100
161
816
291
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník a databáze podle čl. 14 odst. 6
ii) Vývoj cen a cenové chování u dovozů dotčeného výrobku
(58)
V důsledku nedostatečné spolupráce nebyly k dispozici spolehlivé údaje o výši dovozních cen hlav televizních kamer. Japonští vyvážející výrobci uskutečňovali prodej dotčeného výrobku výhradně dovozcům ve Společenství, s nimiž byli ve spojení. Proto jsou úrovně cen dostupné v databázi podle čl. 14 odst. 6 cenami mezi stranami ve spojení, a nelze je tudíž považovat za spolehlivé. Tak je tomu zejména proto, že kvůli platným opatřením se společnosti mohou rozhodnout, že zisk přidělí subjektům ve Společenství.
(59)
Ohledně vývoje cen a cenového chování dovozů dotčeného výrobku nebylo tedy možno dospět k žádnému závěru.
5.1.3. Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství
(60)
Pro přehlednost se uvádí, že výrobní odvětví Společenství poskytlo v odpovědi na dotazník spíše informace o systémech televizních kamer než pouze o hlavách kamer. To se nepovažovalo za problém, jelikož každý systém televizní kamery obvykle zahrnuje hlavu kamery. Proto se za účelem přezkumu tendencí vzhledem k nedostupnosti podrobnějších informací o činnostech japonských vyvážejících výrobců ve Společenství hospodářská situace výrobního odvětví Společenství posuzovala na základě údajů o systémech televizních kamer.
i) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(61)
Celková výroba systémů televizních kamer výrobním odvětvím Společenství se v posuzovaném období mírně zvýšila. Po poklesu o 8 % v roce 2003 výroba v roce 2004 významně vzrostla přibližně o 35 %. V průběhu období šetření se však v porovnání s rokem 2004 snížila o zhruba 16 %, i když na úroveň, která oproti roku 2002 představovala nárůst o 5 %.
Tabulka 4
Objem výroby
2002
2003
2004
IP
Výroba
-
-
-
-
Index
100
92
124
105
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
(62)
Až do roku 2004 byla výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství stálá. V období šetření však došlo k poklesu o 14 % po reorganizaci společnosti, která společnosti umožnila přizpůsobit výrobní kapacitu stávající poptávce. Jak je popsáno níže, toto snížení kapacity bylo mezi rokem 2004 a obdobím šetření doprovázeno stabilními mírami využití kapacity.
(63)
S vyšší výrobou a přizpůsobením výrobní kapacity se využití kapacity v posuzovaném období zvýšilo. Celkově míra využití kapacity sledovala obdobné tendence jako v případě výroby, tj. v období mezi rokem 2002 a 2004 vzrostla, přičemž nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2003. V období šetření bylo využití kapacity v porovnání s rokem 2004 stálé, bylo však stále ještě o 20 % vyšší než v roce 2002.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2002
2003
2004
OŠ
Výrobní kapacita
-
-
-
-
Index
100
100
100
86
Využití kapacity
-
-
-
-
Index
100
92
124
122
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
ii) Zásoby
(64)
V roce 2003 se zásoby výrazně snížily (- 17 %), v následujícím roce však vzrostly, zůstaly však o 11 % pod úrovní z roku 2002. Neobvyklé zvýšení zásob v období šetření vysvětluje skutečnost, že období šetření skončilo před koncem finančního roku, kdy ještě zbývalo vyřídit řadu objednávek.
Tabulka 6
Objem zásob
2002
2003
2004
OŠ
Zásoby
-
-
-
-
Index
100
83
89
172
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
iii) Objem prodeje, ceny a podíl na trhu
(65)
Prodej výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se mezi roky 2002 a 2004 zvýšil o 10 %, aniž by však odpovídal zvýšení spotřeby Společenství, která ve stejném období vzrostla o 23 %. To v posuzovaném období vedlo k celkovému poklesu podílu výrobního odvětví Společenství na trhu o více než 20 procentních bodů ve prospěch dovozů z Japonska a ostatních subjektů ve Společenství. V období šetření prodej ve srovnání s rokem 2004 výrazně poklesl, což vedlo k dalšímu úbytku podílu výrobního odvětví Společenství na trhu.
(66)
Je však nutno podotknout, že zaznamenané údaje a tendence, pokud jde o podíl výrobního odvětví Společenství na trhu, se musely zakládat na dostupných údajích zejména proto, že jediný další výrobce ve Společenství údaje o svém prodeji a výrobě neposkytl.
(67)
Co se týká průměrných prodejních cen, v průběhu posuzovaného období se tyto ceny snížily o 3 %, ačkoliv v období mezi rokem 2002 a 2003 došlo k nárůstu o 7 %. Avšak za poměrně malým poklesem cen v posuzovaném období se skrývá změna sortimentní skladby, jelikož výrobní odvětví Společenství zavedlo nové výrobky s lepším (a nákladnějším) provedením.
Tabulka 7
Objem prodeje, ceny a podíl na trhu
2002
2003
2004
OŠ
Objem prodeje (jedn.)
-
-
-
-
Index
100
103
110
79
Prům. ceny (EUR/jedn.)
-
-
-
-
Index
100
107
98
97
Podíl na trhu
-
-
-
-
Index
100
99
89
76
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
iv) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(68)
V průběhu posuzovaného období zaměstnanost poklesla (o více než 24 %), což spolu se zvýšením výroby vedlo k výraznému nárůstu produktivity (37 %). Je nutno uvést, že zvýšení zaměstnanosti bylo doprovázeno zvýšením počtu pracovníků s dočasnými nebo pružnými smlouvami, což snížilo fixní náklady společnosti.
(69)
V průběhu posuzovaného období se výrobnímu odvětví Společenství podařilo významně snížit mzdové náklady (- 14 %). V důsledku toho výrobní odvětví Společenství mohlo snížit podíl mzdových nákladů na celkových výrobních nákladech o několik procentních bodů. To ukazuje jasný pokus výrobního odvětví Společenství o přizpůsobení výrobní struktury a snížení fixních nákladů.
Tabulka 8
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2002
2003
2004
OŠ
Zaměstnanost
-
-
-
-
Index
100
102
87
76
Produktivita (jednotky na pracovníka)
-
-
-
-
Index
100
90
142
137
Mzdové náklady (tis. EUR)
-
-
-
-
Index
100
97
103
86
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
v) Zisky
(70)
Je nutno uvést, že v období šetření při posledním přezkumu před pozbytím platnosti byla ziskovost výrobního odvětví Společenství dosud záporná, což vedlo k prodloužení tehdy platných antidumpingových opatření. Tato situace se nyní změnila a v období mezi rokem 2002 a 2004 výrobní odvětví Společenství vykazovalo kladné úrovně ziskovosti.
(71)
Ve skutečnosti se ziskovost výrobního odvětví Společenství až do roku 2004 zvyšovala, ačkoliv běžně se očekávají vyšší zisky (nad 10 %), aby výrobní odvětví mohlo držet krok s požadavky technického vývoje. Tedy ani v roce 2003 a 2004, kdy bylo ziskové rozpětí nejvyšší, nebyla tato výše postačující, aby zaručila, že výrobní odvětví Společenství může pokračovat v značných investicích do nového vývoje, jak se v tomto odvětví očekává.
(72)
V období šetření se ziskovost výrazně zhoršila a byly zaznamenány značné ztráty. To lze vysvětlit dvěma činiteli: na jedné straně způsobil významný pokles prodeje ve Společenství v průběhu období šetření zvýšení průměrných fixních nákladů s následnými nepříznivými účinky na ziskovost. Na druhé straně výrobní odvětví Společenství nebylo schopno do svých cen promítnout zvýšení nákladů na některé suroviny ani dodatečné výdaje na výzkum a vývoj a prodejní výdaje vyplývající ze širší sítě prodejních míst, jejichž cílem bylo poskytnout zákazníkům lepší služby. Je nutno rovněž uvést, že se (jak bylo popsáno v 67. bodu odůvodnění) za malým poklesem průměrných prodejních cen mezi rokem 2004 a obdobím šetření skrývá změna sortimentní skladby, jelikož výrobní odvětví Společenství zavedlo nové výrobky s lepším (a nákladnějším) provedením, nemohlo však úměrně tomu zvýšit ceny.
Tabulka 9
Ziskovost
2002
2003
2004
OŠ
Ziskovost (v %)
-
-
-
-
Index
100
176
251
- 321
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
vi) Investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(73)
Investice byly i nadále vysoké, ačkoliv v roce 2003 poklesly o 13 %. To se však v následujícím roce zlepšilo s téměř trojnásobným nárůstem, jehož příčinou byla restrukturalizace a zefektivnění výroby výrobního odvětví Společenství, jakož i trvale vysoké investice do výzkumu a vývoje, které jsou v tomto odvětví nezbytné.
(74)
Návratnost investic vyjádřená jako zisk (procentní podíl čisté účetní hodnoty investic) obecně sledovala stejnou tendenci jako výše uvedená ziskovost.
Tabulka 10
Investice a návratnost investic
2002
2003
2004
OŠ
Investice (v tis. EUR)
-
-
-
-
Index
100
87
237
148
Návratnost investic
-
-
-
-
Index
100
143
182
- 116
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
(75)
Nebylo zjištěno, že by se výrobní odvětví Společenství během posuzovaného období při získávání kapitálu setkalo s obtížemi.
vii) Peněžní tok
(76)
Peněžní tok se až do roku 2004 významně zvyšoval (39 %). Tento pozitivní trend naznačuje, že docházelo k zotavení výrobního odvětví Společenství. Je nutno poznamenat, že v roce 2004 peněžní tok představoval pouze okolo 10 % celkového prodeje uskutečněného ve Společenství, což nelze považovat za příliš vysokou hodnotu. V průběhu období šetření však byl peněžní tok značně postižen zápornou úrovní ziskovosti.
Tabulka 11
Peněžní tok
2002
2003
2004
OŠ
Peněžní tok (tis. EUR)
-
-
-
-
Index
100
99
139
-70
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
viii) Růst
(77)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření spotřeba Společenství vzrostla o 3 %, zatímco objem prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství poklesl o 21 %. Výrobní odvětví Společenství přišlo o více než 20 procentních bodů svého podílu na trhu, zatímco dumpingové dovozy a ostatní výrobci ve Společenství své podíly zvýšili.
(78)
V posledních letech byl pro trh se systémy televizních kamer charakteristický přechod od standardních systémů televizních kamer k systémům s vysokým rozlišením. Očekává se, že se tato tendence bude v budoucnu stupňovat. Přenos s vysokým rozlišením však dosud není obecně rozšířený, proto značný počet provozovatelů televizního vysílání (zejména menších nebo regionálních) kupuje i nadále standardní systémy televizních kamer, které lákají poměrně nízkými cenami. Výrobní odvětví Společenství nebylo schopno využít tohoto růstu na trhu, jak ukazuje jeho úbytek podílu na trhu.
(79)
Výroba a prodej standardních systémů televizních kamer představuje pro každého výrobce systémů televizních kamer i nadále významný prvek v neposlední řadě kvůli tomu, že vzhledem k vysoce kapitálově náročné povaze tohoto výrobního odvětví jsou fixní náklady přirozeně vysoké. Proto je i nadále důležité, aby výrobní odvětví Společenství využilo většího objemu prodeje standardních systémů televizních kamer, aby mohlo tyto fixní náklady rozložit.
ix) Velikost dumpingového rozpětí
(80)
Při analýze velikosti dumpingu je nutno vzít v úvahu skutečnost, že jsou v platnosti opatření, jež mají odstranit dumping působící újmu. Jak bylo uvedeno v 22. bodu odůvodnění, z dostupných informací vyplývá, že japonští vyvážející výrobci dále prodávají své výrobky do Společenství za dumpingové ceny. Zjištěné dumpingové rozpětí je významné a jeho dopad na situaci výrobního odvětví Společenství nelze považovat za zanedbatelný, zejména ve spojení s významným objemem, který by se mohl rovněž objevit.
x) Zotavení se z předchozího dumpingu
(81)
V posuzovaném období se situace výrobního odvětví Společenství do jisté míry zlepšila v důsledku prodloužení opatření v roce 2000 po předchozím přezkumu před pozbytím platnosti. Výše uvedené ukazatele však naznačují, že se výrobní odvětví Společenství dosud nachází v nestabilním a zranitelném stavu.
5.1.4. Účinky ostatních činitelů na situaci výrobního odvětví Společenství
i) Vývozní činnost výrobního odvětví Společenství
(82)
Šetření ukázalo, že se vývozní činnost výrobního odvětví Společenství vyvíjela takto:
Tabulka 12
Vývoz výrobního odvětví Společenství
2002
2003
2004
OŠ
Objem (jednotky)
-
-
-
-
Index
100
117
193
148
Hodnota (v tis. EUR)
-
-
-
-
Index
100
126
146
93
Prům. cena (EUR/jedn.)
-
-
-
-
Index
100
107
75
63
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
(83)
V období od roku 2002 do roku 2004 množství vyvezené výrobním odvětvím Společenství významně vzrostlo, v období šetření však pokleslo o více než 20 %. Úroveň prodeje v období šetření je však přesto téměř o 50 % vyšší než na počátku posuzovaného období. Tento celkově pozitivní trend byl doprovázen zesíleným poklesem průměrných cen, který vysvětluje silná konkurence s mimořádně nízkými cenami na trzích v třetích zemích (viz 35. bod odůvodnění).
(84)
Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Společenství v třetích zemích čelilo konkurenci s mimořádně nízkými cenami, zejména na nových trzích např. v Brazílii a Číně, a že aby bylo schopno zachovat si významnou úroveň výroby a prodeje, bylo nuceno své ceny pro třetí země výrazně snížit. To mělo samozřejmě nepříznivé důsledky na celkovou ziskovost.
ii) Ostatní výrobci ve Společenství
(85)
Jedním činitelem, který by mohl vysvětlit skutečnost, že se výrobní odvětví Společenství z hlediska své hospodářské situace dosud plně nezotavilo, s přihlédnutím zejména k úbytku podílu na trhu a záporné úrovni ziskovosti během období šetření, je zahájení činnosti některých japonských vyvážejících výrobců ve Společenství, kteří údajně rovněž vyrábějí systémy televizních kamer určené k prodeji na trhu Společenství. Ostatní výrobci ve Společenství v posuzovaném období skutečně získali značný podíl na trhu (viz 65. bod odůvodnění). Jelikož jeden japonský výrobce s údajnou výrobou ve Společenství nespolupracoval, nelze vyloučit, že jakékoliv zvýšení podílu této společnosti na trhu není výsledkem lepšího soutěžního jednání, ale pouze důsledkem přesunu dumpingového chování do Společenství tím, že se výrobek montuje ve Společenství, čímž se účinek opatření oslabuje.
(86)
V této souvislosti je nutno zmínit, že přinejmenším v jednom případě šetření nezjistilo žádný jiný důvod pro tuto činnost ve Společenství než existenci opatření a snahu vyhnout se jim (viz 49. bod odůvodnění).
5.1.5. Závěr o situaci výrobního odvětví Společenství
(87)
Současnou situaci výrobního odvětví Společenství je nutno posuzovat na základě zavedených opatření.
(88)
Prodej na trhu Společenství, objem výroby a míra využití kapacity se až do roku 2004 významně zvyšovaly. Ziskovost a produktivita se až do roku 2004 rovněž zlepšovala, zatímco mzdové náklady se snížily. Až do roku 2004 vykazovaly příznivé tendence rovněž peněžní tok, návratnost investic a zásoby.
(89)
V průběhu posuzovaného období se však podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vyvíjel nepříznivě s úbytkem více než 20 procentních bodů. Od roku 2000 docházelo k nárůstu činnosti ostatních hospodářských subjektů ve Společenství, které údajně rovněž vyrábějí systémy televizních kamer. To spolu s dovozy z Japonska za dumpingové ceny výrobnímu odvětví Společenství zabránilo v tom, aby do svých prodejních cen promítlo vyšší náklady na výzkum a vývoj, výrobu a prodej systémů televizních kamer, což v období šetření vedlo k záporné ziskovosti.
(90)
Vývoz výrobního odvětví Společenství byl rovněž nepříznivě ovlivněn dumpingovými cenami na těchto trzích a výrobní odvětví bylo nuceno významně snížit (o více než 30 %) své průměrné ceny pro třetí země s následnými nepříznivými účinky na celkovou ziskovost výrobního odvětví Společenství. To je dobrým dokladem toho, jak by se trh s televizními kamerami ve Společenství mohl vyvíjet, pokud by opatření neexistovala.
(91)
Celkově lze vyvodit závěr, že se situace výrobního odvětví až do roku 2004 obecně zlepšovala, ale u některých ukazatelů (např. objem prodeje ve Společenství, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok) došlo v průběhu období šetření k zvrácení příznivého vývoje. Proto lze učinit závěr, že se situace výrobního odvětví Společenství v porovnání s předchozím přezkumným šetřením zlepšila a ukázalo se, že výrobní odvětví je životaschopné a konkurenceschopné, jelikož výrazně snížilo své fixní náklady a zvýšilo produktivitu. Dosud však nebylo schopno se plně zotavit, je proto i nadále velmi nestabilní a zranitelné, jak lze vyvodit z vývoje v období šetření.
6. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
6.1. Dopad očekávaných účinků objemu a ceny na situaci výrobního odvětví Společenství v případě zrušení opatření
(92)
Připomíná se, že v 43. bodu odůvodnění byl vyvozen závěr, že skončení platnosti opatření by nejspíše vedlo k nárůstu dumpingových vývozů z Japonska do Společenství.
(93)
V souvislosti se zkoumáním pravděpodobného dopadu dalších dovozů za nízké ceny na situaci výrobního odvětví Společenství se uvádí, že by objevení se značného množství dumpingových dovozů okamžitě vyvolalo prudké stlačení cen na trhu Společenství, jelikož výrobní odvětví Společenství by se patrně nejprve pokusilo udržet si svůj podíl na trhu a úroveň výroby, jak bylo možno pozorovat v průběhu posuzovaného období s ohledem na prodej do třetích zemí. Pokud by k tomu došlo, pokles ziskovosti výrobního odvětví Společenství by byl značný a jeho finanční situace by se zhoršila.
(94)
Připomíná se, že na trhu se systémy televizních kamer závisí přežití výrobce rovněž na jeho schopnosti držet krok s novým technickým vývojem, tedy přiměřeně investovat do výzkumu a vývoje, moderních výrobních zařízení a do odborné přípravy pracovníků. Proto je nezbytné, aby výrobní odvětví Společenství dosáhlo určité úrovně ziskovosti, a to udržením prodejní ceny na úrovni, jež umožňuje tyto náklady uhradit. Je zřejmé, že podle scénáře zahrnujícího stlačení cen způsobené pravděpodobně dumpingovými dovozy z Japonska by jediný zbývající výrobce ve Společenství, který není ve spojení s japonskými vyvážejícími výrobci, utrpěl podstatnou újmu způsobenou dumpingovými dovozy a s největší pravděpodobností by vzhledem k velmi nízkým cenám uplatňovaným japonskými vyvážejícími výrobci při prodeji do třetích zemí zanikl.
(95)
Podle údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 se objem dumpingových dovozů do roku 2004 zvýšil více než trojnásobně a během posuzovaného období o více než 50 %. Jak bylo uvedeno výše, je pravděpodobné, že bez zavedení antidumpingových opatření by se na trh Společenství dostával vyšší objem za velmi nízké ceny, které by byly výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství.
(96)
Pokud by japonští vyvážející výrobci při vývozu do Společenství účtovali vývozní ceny na obdobné úrovni jako v případě třetích zemí, což lze rozumně očekávat, byly by takové ceny přibližně o 30 % nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Takové cenové chování spolu se schopností japonských vývozců dodávat na trh Společenství značná množství by se vší pravděpodobností stlačilo ceny na trhu Společenství s následnými nepříznivými účinky na hospodářské výsledky výrobního odvětví Společenství.
6.2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(97)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.
7. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
7.1. Úvod
(98)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se posuzovalo, zda by prodloužení stávajících antidumpingových opatření bylo v rozporu se zájmem Společenství jako celku. Stanovení zájmu Společenství bylo založeno na posouzení různých zájmů všech zúčastněných stran, tj. výrobního odvětví Společenství a ostatních výrobců ve Společenství, uživatelů posuzovaného výrobku a dodavatelů surovin.
(99)
Je nutno připomenout, že při předchozích šetřeních bylo zjištěno, že přijetí opatření a jejich následné prodloužení není v rozporu se zájmem Společenství. Toto šetření je druhým přezkumem před pozbytím platnosti, analyzuje tudíž situaci, kdy antidumpingová opatření jsou v platnosti již od roku 1994.
(100)
Proto se zkoumalo, zda navzdory pravděpodobnému přetrvávání nebo obnovení dumpingu a obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství opatření zachovat.
7.2. Zájem výrobního odvětví Společenství
(101)
Výrobní odvětví Společenství představuje jediný výrobce systémů televizních kamer, který není ve spojení s japonskými vyvážejícími výrobci. Bylo prokázáno, že výrobní odvětví Společenství je životaschopné a je schopno se přizpůsobit měnícím se podmínkám na trhu. To dokládá jeho úsilí o zefektivnění výroby, snížení nákladů a zvýšení produktivity, jakož i pokračující investice do výroby technicky vyspělejších výrobků.
(102)
Zlepšení jeho hospodářské situace v posuzovaném období naznačuje, že se výrobnímu odvětví Společenství podařilo zužitkovat prodloužení opatření a že byla obnovena účinná hospodářská soutěž. Navzdory zlepšení ziskovosti však výrobní odvětví Společenství dosud nedosáhlo výše zisku, která by se očekávala u tohoto typu technologického produktu. Jak však bylo popsáno výše, lze dospět k závěru, že bez pokračování antidumpingových opatření by se situace výrobního odvětví Společenství se vší pravděpodobností prudce zhoršila s jednoznačnou možností ukončení činnosti, jak bylo popsáno v 93. bodu odůvodnění. To by ohrozilo více než 100 pracovních míst přímo spojených s dotčeným výrobkem.
(103)
Výroba výrobků se špičkovou technologií jako systémů televizních kamer ve Společenství (a zejména výzkum a vývoj spojený s touto výrobou) má významné vedlejší účinky. Tak tomu je obzvláště v případě výroby bloku CCD, jelikož jeho součásti mají využití i v jiných oborech, jako jsou např. bezpečnostní systémy, lékařství, průmysl a telekomunikace. Existence výrobního odvětví Společenství, které vyrábí systémy televizních kamer, má navíc dopad na celé televizní odvětví, tj. od vývoje a výroby zařízení pro vysílání až po výrobu televizních sad a nahrávacích zařízení, avšak může mít vliv i na normy stanovené pro televizní odvětví Společenství. Proto se má za to, že pokud by toto odvětví špičkových technologií zaniklo, mělo by to nepříznivý vliv na televizní odvětví obecně.
(104)
Vzhledem k výše uvedenému se došlo k závěru, že je nezbytné prodloužit stávající opatření, aby byly odvráceny nepříznivé účinky dumpingových dovozů, které by mohly ohrozit existenci výrobního odvětví Společenství a následně i množství specializovaných pracovních míst.
7.3. Zájmy ostatních výrobců ve Společenství
(105)
Co se týká zájmů ostatních výrobců systémů televizních kamer ve Společenství, je nutno podotknout, že při šetření spolupracoval pouze jeden z nich. Tento výrobce, který je ve spojení s japonským vyvážejícím výrobcem, uvedl, že existence opatření pro něj znamenala konkurenční výhodu oproti ostatním japonským vyvážejícím výrobcům, jíž by se nechtěl vzdát.
(106)
Jelikož druhý údajný výrobce ve Společenství nespolupracoval, bylo nutno vyvodit závěr, že spolupracující výrobce ve Společenství nebude prodloužením opatření nepříznivě postižen. Po prodloužení platných opatření v roce 2000 se jeho investice ve Společenství skutečně zvýšily.
7.4. Zájmy uživatelů
(107)
Komise zaslala dotazníky rovněž dvaceti pěti uživatelům systémů televizních kamer. Při šetření spolupracovali pouze čtyři z nich. Těmito uživateli jsou společnosti s licencí na vysílání, které vysílají své vlastní programy s využitím vlastního zařízení. Nakupují přímo od výrobců systémů televizních kamer, ať už vyrobených ve Společenství nebo ve vyvážející zemi, a zastupují většinu uživatelů systémů televizních kamer.
(108)
Jeden uživatel uvedl, že v příštích pěti letech neplánuje nákup významného počtu systémů televizních kamer, proto neočekává, že by prodloužení opatření mělo na jeho podnikání nějaký účinek.
(109)
Jiný uživatel uvedl, že plánuje přejít na výrobky s vysokým rozlišením a že pokud by platnost opatření skončila, zvýšil by se počet dodavatelů ve Společenství, což by vedlo ke změnám cenotvorby a inovací výrobku. Uvedl rovněž, že změna dodavatele kamery není reálná, jelikož systémy televizních kamer nejsou obecně použitelnou položkou nebo komoditou.
(110)
Třetí uživatel uvedl, že je proti prodloužení antidumpingových opatření, jelikož to by vedlo k menší soutěži a menšímu počtu dostupných modelů. Mimoto tvrdil, že v krátké době není možné přejít od jednoho výrobce k druhému.
(111)
Čtvrtý uživatel uvedl, že nemůže předvídat dopad situace, v níž by opatření byla zachována.
(112)
Je nutno zmínit, že v současnosti jsou ve Společenství usazeni nejméně dva japonští výrobci, kteří nadále soutěží s výrobním odvětvím Společenství. Někteří uživatelé skutečně dále nakupují japonské systémy televizních kamer, ať už dovezené nebo vyrobené ve Společenství. Není proto možno vyvodit závěr, že platná antidumpingová opatření zcela vyloučila hospodářskou soutěž mezi jednotlivými dodavateli systémů televizních kamer. Je pravdou, že se dovoz systémů televizních kamer z Japonska od uložení antidumpingových opatření snížil, to je však důsledek toho, že japonští vyvážející výrobci nemohou prodávat výrobky do Společenství za nedumpingové ceny.
(113)
Co se týká možnosti změnit dodavatele systémů televizních kamer, je třeba podotknout, že cílem antidumpingových opatření není vynucení změny dodavatele systémů televizních kamer, ale nastolení rovných podmínek vyloučením nekalých obchodních praktik. Pokud by odvětví Společenství vyrábějící systémy televizních kamer v důsledku zrušení platných antidumpingových opatření zaniklo, vedlo by to nesporně k omezení hospodářské soutěže a k závislosti uživatelů systémů televizních kamer ve Společenství na japonské technice. Tento posledně uvedený aspekt je zvlášť důležitý, jelikož výrobci systémů televizních kamer mohou hrát důležitou roli při stanovování vysílacích norem v budoucnu. Společenství by bylo nepochybně v nevýhodné situaci, kdyby nemělo dostatečně silného výrobce tohoto výrobku.
(114)
V souladu s nálezy předchozích šetření bylo zjištěno, že systémy televizních kamer nejsou pro uživatele významnou nákladovou položkou, jelikož v poměru k výrobě vysílaných programů na ně připadá pouze malá část celkových nákladů. Systémy kamer, na něž se vztahují antidumpingová opatření, představují pouze část celkového zařízení, které vysílací společnost potřebuje. Obdobně, pokud se podíváme na celkové náklady vysílací společnosti, a nejen na zařízení, náklady na systémy televizních kamer, které podléhají antidumpingovým clům, představují ještě menší podíl, jelikož existují jiné důležitější náklady, např. na výrobu programů, zaměstnance, topení a osvětlení atd., které jsou mnohem vyšší než čisté náklady na systémy televizních kamer.
(115)
Obecně šetření dospělo k závěru, že účinky na uživatele jsou omezené v porovnání s velikostí celkového obratu vysílacích společností, tj. nákup systémů televizních kamer představuje méně než 0,2 % celkového obratu těchto společností. Průměrná životnost systémů televizních kamer se nyní odhaduje na přibližně sedm let a někdy dosahuje deseti let, což znamená, že systémy televizních kamer nejsou pro uživatele zdaleka často se vyskytující nákladovou položkou.
(116)
Vyvozuje se tedy závěr, že vzhledem k tomu, že antidumpingová opatření již určitou dobu platí a byla by zachována na stejné úrovni, nebude jejich prodloužení znamenat žádné zhoršení postavení uživatelů. Uživatelé budou mít nadále přístup i k jiným televizním kamerám než jen kamerám vyrobeným výrobním odvětvím Společenství. V každém případě nebyly k dispozici důkazy, které by svědčily o tom, že by jakýkoliv případný dopad na uživatele převážil potřebu odstranit účinky dumpingu působícího újmu, které narušují obchod, a obnovit efektivní hospodářskou soutěž.
(117)
Závěrem je nutno zmínit, že souběžné šetření uvedené v 6. bodu odůvodnění v případě přijetí opatření prakticky zreviduje platná opatření a aktualizuje jejich výši.
7.5. Zájmy dodavatelského odvětví
(118)
Z devíti oslovených dodavatelů surovin poskytl odpověď na dotazník a souhlasil se spoluprácí při tomto přezkumu pouze jeden. Tato společnost dodává důležitou část systémů televizních kamer, což naznačuje, že její operace jsou reprezentativní, pokud jde o dodavatele surovin pro tento výrobek.
(119)
Prodej daného výrobku výrobnímu odvětví Společenství představuje u tohoto dodavatele významnou část jeho celkového obratu. Společnost uvedla, že pokud by byla opatření prodloužena, byla by výroba surovin zachována. Na druhou stranu, pokud by se opatření zrušila, byla by její montážní kapacita ohrožena vzhledem k nemožnosti snížit ceny.
(120)
Proto se vyvozuje závěr, že prodloužení platných opatření bude mít na dodavatelské odvětví příznivý dopad.
7.6. Hospodářská soutěž a účinky narušující obchod
(121)
Jeden dovozce, který rovněž vyrábí systémy televizních kamer ve Společenství a je ve spojení s japonským vyvážejícím výrobcem, uvedl, že bez ohledu na to, zda budou opatření pokračovat, nehodlá výrobu ve Společenství omezit.
(122)
Lze tedy dospět k závěru, že i kdyby byla platná opatření prodloužena, bude výrobní odvětví Společenství i nadále čelit hospodářské soutěži ze strany jiných subjektů ve Společenství, které vyrábějí a prodávají systémy televizních kamer. Stejně jako dosud budou uživatelé moci nakupovat systémy televizních kamer japonských značek.
(123)
Šetření mimoto odhalilo, že pokud by opatření byla zrušena, existují důvody se domnívat, že by bylo ohroženo přežití výrobního odvětví Společenství (viz 94. bod odůvodnění). Pokud by k tomu došlo, výroba systémů televizních kamer by byla omezena na japonské výrobce (nebo na společnosti, které jsou s nimi ve spojení) s následnou závislostí Společenství na ještě nižším počtu výrobců.
(124)
Vyvozuje se proto závěr, že by pokračování opatření mělo příznivé účinky, pokud jde o zachování hospodářské soutěže a odstranění účinků narušujících obchod.
7.7. Závěr o zájmu Společenství
(125)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že proti zachování stávajících antidumpingových opatření neexistují žádné závažné důvody vyplývající ze zájmu Společenství.
8. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(126)
Všem dotyčným stranám byly sděleny důležité skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se zamýšlí doporučit, aby byla stávající antidumpingová opatření zachována. Byla jim poskytnuta lhůta na předložení stanovisek ke sděleným informacím.
(127)
Z výše uvedeného vyplývá, že jak bylo stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení, by měla být antidumpingová opatření použitelná na dovoz systémů televizních kamer pocházejících z Japonska zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu systémů televizních kamer a jejich částí, kódů KN ex 8525 30 90 (kód TARIC 8525309010), ex 8537 10 91 (kód TARIC 8537109191), ex 8537 10 99 (kód TARIC 8537109991), ex 8529 90 81 (kód TARIC 8529908138), ex 8529 90 95 (kód TARIC 8529909530), ex 8543 89 97 (kód TARIC 8543899715), ex 8528 21 14 (kód TARIC 8528211410), ex 8528 21 16 (kód TARIC 8528211610) a ex 8528 21 90 (kód TARIC 8528219010) pocházejících z Japonska.
2. Systémy televizních kamer mohou sestávat z kombinace následujících součástí, dovezených společně, nebo odděleně:
a)
hlava kamery se třemi či více senzory (snímací zařízení se zdvojeným nábojem s rozměrem 12 mm nebo více), každý s více než 400 000 pixely, které lze připojit na zadní adaptér a které mají poměr šumu minimálně 55 dB při obvyklém zesílení, buď jako jeden kus s hlavou kamery a adaptérem ve stejném pouzdře, nebo odděleně;
b)
hledáček (diagonála minimálně 38 mm);
c)
základní stanice nebo ovládací jednotka kamery (CCU), spojená s kamerou kabelem;
d)
provozní ovládací panel (OCP) pro ovládání jednotlivých kamer (tj. pro přizpůsobení barev, otevření objektivu nebo irisové clonky);
e)
hlavní ovládací panel (MCP) nebo hlavní jednotka seřízení (MSU) s vybranými parametry kamery pro přehled a seřízení několika kamer na dálku.
3. Clo se nevztahuje na:
a)
objektivy (doplňkový kód TARIC A727);
b)
videorekordéry (doplňkový kód TARIC A727);
c)
hlavy kamer s nahrávací jednotkou ve stejném neoddělitelném pouzdře (doplňkový kód TARIC A727);
d)
profesionální kamery, které nelze použít pro účely vysílání (doplňkový kód TARIC A727);
e)
profesionální kamery uvedené v seznamu v příloze (doplňkové kódy TARIC 8786 a 8969).
4. Pokud se systém televizní kamery dováží s objektivem, při uložení antidumpingového cla se použije hodnota s dodáním na hranice Společenství tohoto systému televizní kamery bez objektivu. Pokud není tato hodnota uvedena na faktuře, dovozce oznámí hodnotu objektivu v době jeho uvedení do volného oběhu a při té příležitosti předloží příslušné doklady a údaje.
5. Sazba konečného antidumpingového cla je 96,8 % z čisté ceny s dodáním na hranice Společenství před proclením (doplňkový kód TARIC: 8744) s výjimkou výrobků vyrobených níže uvedenými společnostmi, u kterých bude sazba následující:
-
Ikegami Tsushinki Co. Ltd: 200,3 % (doplňkový kód TARIC: 8741),
-
Sony Corporation: 108,3 % (doplňkový kód TARIC: 8742),
-
Hitachi Denshi Ltd: 52,7 % (doplňkový kód TARIC: 8743).
6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2006.
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1910/2006
av 19 december 2006
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av TV-kamerasystem med ursprung i Japan efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (nedan kallad ”grundförordningen”) (1) särskilt artikel 11.2,
med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Gällande åtgärder
(1)
Genom förordning (EG) nr 1015/94 (2) införde rådet slutgiltiga antidumpningstullar på import av TV-kamerasystem med ursprung i Japan (”den ursprungliga undersökningen”).
(2)
I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen bekräftade rådet i september 2000 genom förordning (EG) nr 2042/2000 (3) de slutgiltiga antidumpningstullarna enligt förordning (EG) nr 1015/94 (”den tidigare översynen”).
1.2 Begäran om översyn
(3)
Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart skulle komma att löpa ut för de gällande antidumpningsåtgärderna beträffande import av TV-kamerasystem med ursprung i Japan (4), mottog kommissionen den 28 juni 2005 en begäran om översyn av dessa åtgärder enligt artikel 11.2 i grundförordningen.
(4)
Begäran ingavs av Grass Valley Nederland BV (nedan kallad ”den sökande”) som står för mer än 60 % av gemenskapens produktion av TV-kamerasystem. Grass Valley bildades genom att Thomson Multimedia, ägare till Thomson Broadcast Systems, förvärvade Philips Digital Video Systems. Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång grundades på att det var sannolikt att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla.
(5)
Kommissionen fastslog efter samråd med rådgivande kommittén att bevisningen var tillräcklig för att motivera att det inleddes en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen och inledde därför denna undersökning den 29 september 2005 (5).
1.3 Parallell undersökning
(6)
Den 18 maj 2006 inledde kommissionen ett nytt antidumpningsförfarande beträffande import av vissa kamerasystem med ursprung i Japan och en interimsöversyn av antidumpningstullarna på import av TV-kamerasystem med ursprung i Japan (6). I det nya antidumpningsförfarandet ingår TV-kamerasystem som omfattas av de gällande åtgärderna i skäl 2. Om det fastställs att åtgärder bör införas för vissa kamerasystem med ursprung i Japan, och dessa alltså omfattar de TV-kamerasystem som täcks in av åtgärderna i den här förordningen, är de åtgärder som införs genom den här förordningen inte längre ändamålsenliga och måste då ändras eller upphävas.
1.4 Den aktuella undersökningen
1.4.1 Förfarande
(7)
Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkarna, användare och importörer, de råvaruproducenter som den visste var berörda, företrädarna för exportlandet och gemenskapstillverkarna om att en översyn vid giltighetstidens utgång skulle inledas. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande av undersökningen lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda.
(8)
Enkäter skickades till den sökande gemenskapstillverkaren, två andra kända gemenskapstillverkare, tjugofem användare, nio råvaruproducenter och fem kända exporterande tillverkare i Japan. Svar har inkommit från en gemenskapstillverkare, en japansk exporterande tillverkare och dess närstående företag i gemenskapen, fyra användare/importörer samt en råvaruleverantör.
(9)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för undersökningen och gjorde kontrollbesök hos följande företag:
Gemenskapstillverkare:
-
Grass Valley Netherlands BV, Breda (Nederländerna)
Andra tillverkare i gemenskapen:
-
Ikegami Electronics (Europe) GmbH - UK Branch, Sunbury on Thames (Storbritannien)
Tillverkare i exportlandet:
-
Ikegami Tsushinki Co., Ltd, Tokyo
(10)
I analysen fokuseras huvudsakligen på standardupplösning (SD) eftersom SDTV-kamerasystem utgör lejonparten av de produkter som berörs av åtgärderna. Det kan också konstateras att ett HDTV-kamerasystem, som i prestanda och kvalitet motsvarar ett SDTV-kamerasystem med ett signal/brusförhållande på 62 dB - och därför omfattas av de nuvarande åtgärderna - kan uppvisa ett signal/brusförhållande på mindre än 55 dB, och därmed inte omfattas av åtgärderna. Detta bekräftades också av gemenskapsindustrin. En berörd part, som inte samarbetade i den nu aktuella undersökningen, begärde att varudefinitionen vid denna översyn skulle sammanfalla med definitionen i den nya undersökning som avses i skäl 6. Det går dock inte att ändra varudefinitionen under pågående översyn, utan det kan bara avgöras huruvida de gällande åtgärderna bör bibehållas eller upphöra att gälla. Argumentet avvisades därför.
1.4.2 Undersökningsperiod
(11)
Undersökningen beträffande sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2004 till och med den 30 september 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller i tabeller ”UP”). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
2.1 Berörd produkt
(12)
Den berörda produkten är samma produkt som i de ursprungliga undersökningar som ledde fram till införandet av de åtgärder som nu är i kraft, dvs. TV-kamerasystem.
(13)
Som angavs i rådets förordning (EG) nr 1015/94 kan TV-kamerasystem bestå av följande delar, vilka importeras tillsammans eller separat:
a)
Ett kamerahuvud med tre eller fler sensorer (CCD-sensorer på 12 mm eller mer) med mer än 400 000 pixlar var, som kan anslutas till en adapter och som har ett signal/brusförhållande på 55 dB eller mer vid normal förstärkning. Kamerahuvudet och adaptern kan vara monterade i ett och samma hölje och utgöra en enhet, men det kan också röra sig om två separata delar.
b)
En sökare (med en diagonal på minst 38 mm).
c)
En basstation eller kamerapanel (CCU) som är ansluten till kameran med en kabel.
d)
En fjärrkontrollenhet (OCP) för val av kamerainställningar (t.ex. färgreglering, linsöppning och bländarinställning) för varje enskild kamera.
e)
En huvudkontrollpanel (MCP) eller ”master set-up unit” (MSU) med angivande av uppgifter om varje kamera, som möjliggör överblick och fjärrjustering av flera kameror.
(14)
De produkter som berörs av denna översyn klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 8525 30 90, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8529 90 81, ex 8529 90 95, ex 8543 89 97, ex 8528 21 14, ex 8528 21 16 och ex 8528 21 90.
(15)
Produkter som inte omfattas av detta förfarande är
a)
kameraobjektiv,
b)
videobandspelare,
c)
kamerahuvuden med inspelningsenheten i ett och samma, icke avskiljbara hölje,
d)
kamerasystem för yrkesmässigt bruk vilka inte kan användas för sändningsändamål,
e)
kamerasystem för yrkesmässigt bruk enligt förteckningen i bilagan.
2.2 Likadan produkt
(16)
Såsom framkom vid de tidigare undersökningar som nämns i skälen 1 och 2, bekräftades vid den nu aktuella undersökningen att den berörda produkt som tillverkas av japanska exporterande tillverkare och säljs i gemenskapen och den produkt som tillverkas av den sökande gemenskapstillverkaren och säljs på gemenskapens marknad använder samma grundläggande teknik och överensstämmer båda med globalt gällande industristandarder. Produkterna har vidare samma tillämpningar och användningsområden, de har följaktligen liknande fysiska och tekniska egenskaper och de är sinsemellan utbytbara och konkurrerar med varandra. Dessa produkter är därför likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
3. SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER
3.1 Inledande anmärkningar
(17)
Liksom vid den tidigare översynen var de japanska exporterande tillverkarnas samarbetsvilja i det pågående förfarandet högst begränsad. Endast en av fem tillverkare samarbetade. Ingen av de återstående fyra tillverkare som kommissionen kände till besvarade enkäten, trots att minst tre av dem enligt tillgängliga uppgifter, bl.a. de uppgifter som kommissionen besitter i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen (”artikel 14.6-databasen”), sannolikt har exporterat TV-kamerasystem till gemenskapen under undersökningsperioden.
(18)
Endast en exporterande tillverkare samarbetade, som dock inte exporterar den berörda produkten till gemenskapen. På grund av den bristande samarbetsviljan gick det inte att få någon tillförlitlig information om importen av produkten till gemenskapen under undersökningsperioden direkt från de exporterande tillverkarna. Vidare kunde det liksom vid tidigare tillfällen konstateras att inte heller de statistiska uppgifterna från Eurostat föreföll vara tillförlitliga eftersom de KN-nummer där den berörda produkten hör hemma också omfattar import av andra varor och att uppgifterna inte kan särskiljas. Därför kunde inte heller Eurostats uppgifter användas för att avgöra om det importerades några TV-kamerasystem från Japan och i så fall hur mycket och till vilka belopp. Därför beslutade kommissionen i enlighet med artikel 18 i grundförordningen att använda tillgängliga uppgifter, dvs. de uppgifter som finns i 14.6-databasen och i begäran om inledande av översynen. Det var med hjälp av dessa uppgifter som man bäst kunde bedöma volymen och värdet av TV-kamerasystem med ursprung i Japan som importerats till gemenskapen under skadeundersökningsperioden.
3.2 Dumpning av import under undersökningsperioden
(19)
Med tanke på den bristande samarbetsviljan hos de exporterande tillverkarna i Japan och att den enda exporterande tillverkare i Japan som samarbetade inte exporterade till gemenskapen under undersökningsperioden, försökte kommissionen få information om fortsatt dumpning från andra källor, t.ex. uppgifterna från den sökande och i 14.6-databasen, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.
(20)
Enligt 14.6-databasen har betydande mängder av den berörda produkten importerats under undersökningsperioden, bl.a. ett tiotal TV-kamerahuvuden, som är den viktigaste och värdefullaste delen av ett system. Återigen på grund av den bristande samarbetsviljan och det faktum att den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren inte exporterade till gemenskapen under undersökningsperioden, kunde det inte göras någon formell beräkning av dumpningen för den berörda produkten.
(21)
Med tanke på ovanstående, och i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, måste kommissionen förlita sig till tillgängliga uppgifter, t.ex. de fakta som lagts fram i den sökandes begäran, där det framgår att dumpningsnivåerna för två modeller av den berörda produkten efter betald tull är betydande - för en av modellerna mer än 10 %.
(22)
Av underlaget att döma är det alltså sannolikt att de japanska exporterande tillverkarna fortsätter med dumpningen.
3.3 Utvecklingen av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla
3.3.1 Inledande anmärkningar
(23)
Globala tillverkare av TV-kamerasystem finns endast i Japan och i EU. Försäljningen på världsmarknaden är alltså uppdelad mellan dessa tillverkare. Det finns åtminstone två gemenskapstillverkare, varav en är närstående de japanska exporterande tillverkarna, som producerar för gemenskapsmarknaden. Det finns fem kända japanska exporterande tillverkare, som tillverkar och säljer till hela världen.
(24)
Åtgärder har funnits sedan 1994. Dessutom drog kommissionen 1999 slutsatsen att de exporterande tillverkarna absorberade åtgärderna och beslutade därför att höja antidumpningstullarna avsevärt för de berörda exporterande tillverkarna (upp till 200,3 %). Under 2000 visade en översyn vid giltighetstidens utgång av de gällande åtgärderna att dessa borde förlängas med ytterligare fem år eftersom det var sannolikt att dumpningen och skadan skulle fortsätta eller återkomma.
3.3.2 Förhållandet mellan priserna i gemenskapen och i det exporterande landet
(25)
Med tanke på den bristande samarbetsviljan hos de exporterande tillverkarna var de enda tillgängliga källorna för japanska prisuppgifter för den berörda produkten försäljningsuppgifterna från den enda exporterande tillverkare som samarbetade (Ikegami), uppgifterna från den sökande och uppgifterna i begäran om denna undersökning.
(26)
Såsom anges i skäl 20 ovan är TV-kamerahuvuden den viktigaste och värdefullaste delen av ett TV-kamerasystem, och det ansågs därför lämpligt att bedöma förhållandet mellan japanska priser och gemenskapspriser mot detta underlag.
(27)
Av uppgifterna i begäran och de upplysningar som samlats in vid kontrollbesöken framgår det att de priser som gemenskapstillverkare begär inom gemenskapen är högre än priserna på den japanska hemmamarknaden.
(28)
Av ovanstående framgår dock att japanska företag trots detta är beredda att exportera till gemenskapen till priser som utan antidumpningstullarna är betydligt lägre än priserna i gemenskapen och på deras hemmamarknad. Detsamma gäller för deras export till tredjeland.
(29)
Därför kan man vänta sig att om åtgärderna tillåts upphöra, är det troligt att importen till gemenskapen sker till betydligt dumpade priser som underskrider gemenskapspriserna, eftersom det inte finns någon anledning att tro att japanska exporterande tillverkare skulle ändra sin prissättning i det här fallet. Dessutom är de höga priserna på gemenskapsmarknaden ännu ett incitament för de japanska exporterande tillverkarna att dirigera om en del av försäljningen på hemmamarknaden till EU.
(30)
Eftersom de gällande tullarna är höga (mellan 52,7 och 200,3 %), skulle de japanska exporterande tillverkarna ha ett betydande manöverutrymme i fråga om prissättningen om åtgärderna skulle upphöra att gälla och om de skulle besluta att höja sina exportpriser. Under alla omständigheter skulle eventuella prishöjningar under de befintliga åtgärderna ändå medföra att priserna låg under gemenskapspriserna.
3.3.3 Förhållandet mellan exportpriserna från Japan till tredjeländer och priserna i det exporterande landet
(31)
Med tanke på den bristande samarbetsviljan hos de exporterande tillverkarna analyserades priserna genom en jämförelse mellan den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkarens priser till tredjeland och de priser till vilka produkterna såldes i Japan. På så sätt kunde den stora merparten av försäljningen till tredjeland beaktas.
(32)
För att kunna göra en korrekt jämförelse mellan dessa priser gjordes vid behov vissa justeringar för handelsled, transport, försäkring och kreditkostnader. Samtliga beståndsdelar i systemen, alltså inte bara kamerahuvudena, ingick i jämförelsen eftersom det fanns detaljerade uppgifter.
(33)
Av jämförelsen framgick att företaget sålde till betydligt lägre priser till tredjeland än till hemmamarknaden.
(34)
Utifrån de tillgängliga uppgifterna kan man anta att företaget sannolikt säljer sina varor till tredjeland till dumpade priser (omkring 20 %). Att de exporterande tillverkarna dumpar sina priser avsevärt när de säljer till andra tredjeländer bekräftas av den bevisning som fanns i begäran.
(35)
Det finns inget som tyder på att andra japanska exporterande tillverkare inte skulle tillämpa samma prissättning eller att de inte skulle sälja till sannolikt dumpade priser till andra tredjeländer.
(36)
Därför dras slutsatsen att japanska exporterande tillverkare har exporterat till priser som är betydligt lägre än priserna på hemmamarknaden och att dessa exportpriser mycket sannolikt var dumpade under undersökningsperioden, och att det inte finns något som tyder på att detta kommer att ändras.
3.3.4 Förhållandet mellan exportpriserna från Japan till tredjeländer och priserna i gemenskapen
(37)
Enligt de tillgängliga uppgifterna, dvs. begäran och de uppgifter som inkommit från den enda exporterande tillverkare som samarbetat, är de exporterande tillverkarnas priser på den berörda produkten till tredjeland mycket lägre än priserna i gemenskapen. Det kan röra sig om en skillnad på 220 % beroende på marknad. Om åtgärderna skulle tillåtas att upphöra skulle det alltså vara ett starkt motiv för de japanska exporterande tillverkarna att omdirigera delar av sin export till gemenskapen.
(38)
Noteras bör också att det bara är i gemenskapen som det finns antidumpningsåtgärder mot den berörda produkten. Det finns inget som tyder på att tillverkarna skulle tillämpa någon annan prissättning än den som gäller för export till tredjeland om åtgärderna tillåts upphöra.
3.3.5 Outnyttjad kapacitet och lager
(39)
Den sökande hävdade att med tanke på produktens art är kapaciteten flexibel, och att de japanska exporterande tillverkarna mycket snabbt kunde bygga ut sin kapacitet. Detta bekräftades vid kontrollbesöket hos den enda exporterande tillverkare i Japan som samarbetade.
(40)
Vid produktionen behövs visserligen arbetskraft, men där finns inga flaskhalsar i form av särskilda produktionsprocesser eller maskiner. Eftersom produktionen i första hand är manuell räcker det att öka antalet skift och anställda för att öka kapaciteten. Den främsta flaskhalsen som kan stå i vägen för en kapacitetsökning är den tid det tar att lära upp ny personal att montera och tillverka TV-kamerasystemen. Den enda eventuella mekaniska flaskhalsen för vilken det skulle behövas stora investeringar för att öka produktionen är en maskin som tillverkar den optiska enheten. Med tanke på dagens produktionsnivåer finns det dock inget som tyder på att detta skulle vara något som sannolikt skulle förhindra en eventuell kapacitetsökning. Eftersom företaget inte utnyttjade samtliga möjligheter till skiftarbete kan man dessutom sluta sig till att produktionskapaciteten skulle kunna ökas betydligt och på kort tid. Inte heller finns det något som talar för att kostnaderna för en sådan ökning skulle bli stora med tanke på de tillverkade produkternas värde.
(41)
Ökningen kan bli avsevärd eftersom det inte skulle kosta de japanska exporterande tillverkarna så mycket att sälja de ökade kvantiteterna i gemenskapen, då distributionskanalerna redan finns och det inte krävs några större investeringar för att öka kapaciteten.
(42)
Därför, och med tanke på att det inte finns något som tyder på att det inte skulle vara detsamma för alla andra exporterande tillverkare, kan det antas vara sannolikt att de japanska tillverkarna skulle kunna öka sin produktionskapacitet avsevärt på kort tid om så skulle behövas.
(43)
Av ovanstående kan man sluta sig till att det är sannolikt att importen till EU kommer att öka om åtgärderna tillåts upphöra. Detta måste ses mot bakgrund av de nämnda attraktiva priserna i gemenskapen i förhållande till tredjeland, redan befintliga distributionskanaler och att kapaciteten kan ökas till en relativt låg kostnad (utbildning av nyanställda).
3.4 Slutsats
(44)
Av marknadsskäl, dvs. att priserna i EU är högre än i tredjeland och på den japanska hemmamarknaden, finns det starka skäl att omdirigera delar av försäljningen till gemenskapsmarknaden, sannolikt till låga priser för att ta tillbaka förlorade marknadsandelar. Dessutom kan produktionskapaciteten snabbt byggas ut, vilket gör det sannolikt att importen av den berörda produkten skulle återupptas i betydande kvantiteter. Eftersom det inte finns något som talar för att de japanska exporterande tillverkarna skulle ändra sin prissättning om åtgärderna tillåts upphöra, är det också högst sannolikt att också den ökade importen kommer att ske till dumpade priser.
(45)
Därför drar kommissionen slutsatsen att det är sannolikt att dumpningen av den berörda produkten skulle återkomma om åtgärderna tillåts upphöra och att de nu gällande åtgärderna därför bör bibehållas.
4. DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN
(46)
År 2001 togs Philips Digital Video Systems (”Philips DVS”) över av Thomson Multimedia, ägare till Thomson Broadcast Systems (”TBS”), en annan gemenskapstillverkare av TV-kamerasystem, och denna fusion mellan Philips DVS och TBS blev till Grass Valley Nederland B.V., den sökande.
(47)
En exporterande tillverkare hävdade att praktiskt taget alla TV-kamerasystem som såldes av dess närstående företag i gemenskapen sedan fem år tillbaka också tillverkades av detta gemenskapsföretag. Vidare poängterades att eftersom denna tillverkare inte bara levererade sina produkter till gemenskapsmarknaden utan till hela världen, skulle eventuella beslut rörande de gällande antidumpningstullarna knappast påverka det.
(48)
Eftersom den exporterande tillverkaren inte gav några närmare upplysningar, t.ex. genom att svara på de enkäter som skickades till andra tillverkare i gemenskapen, kunde man inte granska dess verksamhet i bl.a. gemenskapen närmare.
(49)
En annan ekonomisk aktör som tillverkar TV-kamerasystem i gemenskapen och som är närstående en japansk exporterande tillverkare samarbetade vid undersökningen och motsatte sig de gällande åtgärderna. Denna ekonomiska aktör hävdade att importen av TV-kamerasystem från Japan var sporadisk och endast för att komplettera verksamheten i EU. Vid kontrollbesöket framkom det att det endast var en viss modell som monterades vid anläggningar i gemenskapen med delar från Japan och gemenskapen, men då kontrollen gjordes skedde ingen tillverkning av CCD-sensorer (Charge Coupled Device), som är den viktigaste delen på ett kamerahuvud. Undersökningen visade dessutom att det inte fanns någon annan anledning att tillverka denna modell i gemenskapen än att det finns antidumpningsåtgärder för TV-kamerasystemen.
(50)
Under alla omständigheter bekräftades vid denna undersökning att den sökande stod för mer än 60 % av gemenskapens produktion av TV-kamerasystem. Den anses därför utgöra gemenskapsindustrin enligt artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen och kallas nedan ”gemenskapsindustrin”.
5. SITUATIONEN PÅ GEMENSKAPSMARKNADEN
5.1 Inledande anmärkningar
(51)
Av de orsaker som ges i skälen 19 till 20 ovan, grundades analysen av läget på gemenskapsmarknaden på insamlade uppgifter om TV-kamerahuvuden.
(52)
Som redan nämnts gick det inte att få några uppgifter från en japansk exporterande tillverkare som lär ha produktionsanläggningar på gemenskapsmarknaden. De japanska aktörer som faktiskt exporterade den berörda produkten till gemenskapen var inte samarbetsvilliga. Därför använde sig kommissionen i enlighet med artikel 18 i grundförordningen av tillgängliga uppgifter, särskilt när det gäller förbrukning.
(53)
Eftersom uppgifter om försäljning och tillverkning endast gick att få från ett par berörda parter och sådana uppgifter är affärsmässigt känsliga, är det lämpligt att inte avslöja några exakta siffror. De har därför ersatts med tecknet ”-”, och anges med ett index.
5.1.1 Förbrukning på gemenskapsmarknaden
(54)
En uppskattning av förbrukningen av TV-kamerahuvuden på gemenskapsmarknaden gjordes utifrån försäljningssiffrorna i gemenskapen enligt gemenskapsindustrin, försäljningssiffror från Ikegami Electronics (Europe) GmbH, statistik över import av TV-kamerahuvuden från Japan från 14.6-databasen, samt uppgifter om inköp från en användare av TV-kamerasystem. Eftersom en japansk exporterande tillverkare som också lär tillverka TV-kamerasystem i gemenskapen inte var samarbetsvillig är gemenskapsförbrukningen sannolikt något underskattad, även om utvecklingen och slutsatserna på det hela taget inte skulle ändras avsevärt.
Tabell 1
Förbrukning av TV-kamerahuvuden i gemenskapen
2002
2003
2004
UP
Enheter
-
-
-
-
Index
100
104
123
103
Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren och uppgifter från 14.6-databasen
(55)
Förbrukningen i gemenskapen ökade med 3 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Dock skedde en betydande ökning 2004 då importen var som högst. Under undersökningsperioden minskade förbrukningen i gemenskapen med ca 15 %, jämfört med 2004.
5.1.2 Dagens import från det berörda landet
i) Importvolym och den berörda importens marknadsandel under skadeundersökningsperioden
(56)
Under skadeundersökningsperioden var importvolymen av TV-kamerahuvuden från Japan relativt begränsad. Men den nästan tiodubblades mellan 2002 och 2004, då den uppgick till ca 30 enheter. Under undersökningsperioden minskade importen i förhållande till 2004, men låg betydligt över 2002 års nivå. Totalt sett nästan tredubblades importen under skadeundersökningsperioden. Gemenskapsindustrin hävdade att importvolymen var underskattad eftersom de japanska tillverkarnas leveranser till gemenskapen, enligt den marknadsinformation industrin hade, låg betydligt över vad dessa företag påstods kunna tillverka i gemenskapen. Vidare gjorde man gällande att åtgärderna förmodligen kringgicks genom import av kameradelar. Dessa uppgifter stämde emellertid inte med resultaten från undersökningen, dvs. kontrollbesöken och uppgifterna från oberoende användare. Syftet med den här översynen är inte heller att avgöra huruvida åtgärderna kringgås, även om kringgående av åtgärder förvisso kan påverka gemenskapsindustrins situation.
(57)
Importens marknadsandel ökade stadigt fram till 2004, då den nådde sin topp. Trots att importen minskade avsevärt under undersökningsperioden, till under hälften av 2004 års nivå, har den ändå ökat sin marknadsandel under skadeundersökningsperioden.
Tabell 2
Import av TV-kamerahuvuden från Japan och marknadsandel
2002
2003
2004
UP
Importvolym
-
-
-
-
Index
100
167
1 000
300
Marknadsandel
-
-
-
-
Index
100
161
816
291
Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren och uppgifter från 14.6-databasen
ii) Prisutveckling och prisbeteende för importen av den berörda produkten
(58)
På grund av den bristande samarbetsviljan finns det inga tillförlitliga uppgifter om priserna på importerade TV-kamerahuvuden. De japanska exporterande tillverkarna säljer den berörda produkten uteslutande till närstående importörer i gemenskapen. De priser som finns i 14.6-databasen är således priser mellan närstående parter och kan därför inte anses tillförlitliga, i synnerhet eftersom företagen på grund av de gällande åtgärderna kan besluta att överföra vinsten till anläggningarna i gemenskapen.
(59)
Några slutsatser kunde därför inte dras i fråga om prisutvecklingen och prisbeteendet för den importerade berörda produkten.
5.1.3 Gemenskapsindustrins ekonomiska situation
(60)
Det bör klargöras att gemenskapsindustrin i sitt enkätsvar har lämnat uppgifter om TV-kamerasystem snarare än enbart TV-kamerahuvuden. Detta sågs inte som något problem eftersom varje TV-kamerasystem normalt sett har ett TV-kamerahuvud. Eftersom det inte fanns några mer detaljerade uppgifter om de japanska exporterande tillverkarnas verksamhet i gemenskapen bedömdes utvecklingen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation med uppgifter om TV-kamerasystem som underlag.
i) Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(61)
Gemenskapsindustrins sammanlagda produktion av TV-kamerasystem ökade något under skadeundersökningsperioden. Efter att ha sjunkit med 8 % under 2003 ökade produktionen avsevärt under 2004, närmare bestämt med ca 35 %. Under undersökningsperioden minskade produktionen emellertid med ca 16 % jämfört med 2004, men till en nivå som fortfarande var en ökning med 5 % i förhållande till 2002.
Tabell 4
Produktionsvolym
2002
2003
2004
UP
Produktion
-
-
-
-
Index
100
92
124
105
Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren
(62)
Gemenskapsindustrins produktionskapacitet var stabil fram till 2004. Under undersökningsperioden sjönk emellertid produktionskapaciteten med 14 % till följd av en omorganisation på företaget vilken gjorde det möjligt för företaget att anpassa produktionskapaciteten till efterfrågan. Denna kapacitetsminskning följdes åt av ett stabilt kapacitetsutnyttjande mellan 2004 och undersökningsperioden, vilket framgår av nedanstående.
(63)
I och med den ökade produktionen och den anpassade produktionskapaciteten ökade kapacitetsutnyttjandet under skadeundersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet har på det hela taget följt en liknande utveckling som produktionen, med en ökning mellan 2002 och 2004, och ett bottenläge 2003. Under undersökningsperioden låg kapacitetsutnyttjandet kvar på samma nivå som 2004 vilket ändå var 20 % över 2002 års nivå.
Tabell 5
Produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
2002
2003
2004
UP
Produktionskapacitet
-
-
-
-
Index
100
100
100
86
Kapacitetsutnyttjande
-
-
-
-
Index
100
92
124
122
Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren
ii) Lager
(64)
Lagren minskade betydligt under 2003 (-17 %), ökade sedan under året därpå, men låg då trots detta 11 % under 2002 års nivåer. Den onormala lagerökningen under undersökningsperioden kan förklaras med att undersökningsperioden slutade före räkenskapsårets slut då många order ännu inte levererats.
Tabell 6
Lagervolym
2002
2003
2004
UP
Lager
-
-
-
-
Index
100
83
89
172
Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren
iii) Försäljningsvolym, priser och marknadsandel
(65)
Gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden ökade med 10 % mellan 2002 och 2004, vilket dock inte motsvarade den starka ökningen av förbrukningen i gemenskapen under samma period (23 %). Detta medförde att gemenskapsindustrins marknadsandel minskade totalt med mer än 20 procentenheter under skadeundersökningsperioden, till förmån för import från Japan och andra operatörer i gemenskapen. Under undersökningsperioden minskade försäljningen avsevärt i förhållande till 2004 års nivåer, vilket medförde att gemenskapsindustrins marknadsandel minskade ytterligare.
(66)
Noteras bör dock att man varit tvungen att använda tillgängliga uppgifter som underlag för siffrorna för och utvecklingen av gemenskapsindustrins marknadsandel eftersom den enda andra tillverkaren i gemenskapen inte lämnade några försäljnings- eller tillverkningssiffror.
(67)
Det genomsnittliga försäljningspriset minskade under skadeundersökningsperioden med 3 %, även om det mellan 2002 och 2003 ökade med 7 %. I den relativt blygsamma prissänkningen under skadeundersökningsperioden döljer sig att det skett en förändring i sammansättningen av produkterna, eftersom gemenskapsindustrin införde nya produkter i bättre (och kostsammare) utföranden.
Tabell 7
Försäljningsvolym, priser och marknadsandel
2002
2003
2004
UP
Försäljningsvolym (enheter)
-
-
-
-
Index
100
103
110
79
Genomsnittligt pris (euro/enhet)
-
-
-
-
Index
100
107
98
97
Marknadsandel
-
-
-
-
Index
100
99
89
76
Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren
iv) Sysselsättning, produktivitet och löner
(68)
Under skadeundersökningsperioden minskade sysselsättningen (med över 24 %) vilket tillsammans med produktionsökningen innebar en avsevärd produktivitetsökning (37 %). Sysselsättningsminskningen följdes åt av en allt större andel anställda med tidsbegränsade kontrakt och flexibla anställningsformer, vilket minskade företagets fasta kostnader.
(69)
Under skadeundersökningsperioden lyckades gemenskapsindustrin avsevärt minska sina arbetskostnader (- 14 %). På så sätt kunde gemenskapsindustrin reducera arbetskostnadernas andel av de totala produktionskostnaderna med flera procentenheter. Detta visar att gemenskapsindustrin gjorde ett tydligt försök att anpassa sin produktionsstruktur och minska sina fasta kostnader.
Tabell 8
Sysselsättning, produktivitet och löner
2002
2003
2004
UP
Sysselsättning
-
-
-
-
Index
100
102
87
76
Produktivitet (i enheter per sysselsatt)
-
-
-
-
Index
100
90
142
137
Arbetskostnader (i tusen euro)
-
-
-
-
Index
100
97
103
86
Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren
v) Vinster
(70)
Gemenskapsindustrins lönsamhet var fortfarande negativ under undersökningsperioden för den senaste översynen vid giltighetstidens utgång, vilket ledde till att de då gällande antidumpningsåtgärderna förlängdes. Utvecklingen har nu vänt, och mellan 2002 och 2004 var gemenskapsindustrins lönsamhet positiv.
(71)
Gemenskapsindustrins lönsamhet ökade förvisso fram till 2004, även om det normalt sett skulle behövas större vinst (över 10 %) för att industrin skall kunna hålla jämna steg med de krav som ställs av den tekniska utvecklingen. Även under 2003 och 2004, de år då vinstmarginalerna var som störst, var de därför inte tillräckligt höga för att gemenskapsindustrin säkert skulle kunna fortsätta att göra betydande investeringar i ny teknik, så som förväntas inom den här branschen.
(72)
Under undersökningsperioden försämrades lönsamheten avsevärt, vilket ledde till stora förluster. Detta har två förklaringar: dels gjorde den kraftigt minskade försäljningen i gemenskapen under undersökningsperioden att de genomsnittliga fasta kostnaderna ökade, vilket resulterade i att lönsamheten sjönk; dels lyckades gemenskapsindustrin inte uppväga ökade kostnader för vissa råvaror och ytterligare FoU- och försäljningskostnader från ett större nätverk av försäljningskontor, som skulle ge bättre service åt kunderna. Det kan också poängteras att, såsom beskrivs i skäl 67, i den blygsamma sänkningen av de genomsnittliga försäljningspriserna mellan 2004 och undersökningsperioden döljer sig en förändrad produktsammansättning, eftersom gemenskapsindustrin införde nya produkter i bättre (och kostsammare) utföranden, men utan att kunna höja priserna i samma utsträckning.
Tabell 9
Lönsamhet
2002
2003
2004
UP
Lönsamhet (i %)
-
-
-
-
Index
100
176
251
- 321
Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren
vi) Investeringar, avkastning på investeringar och förmåga att anskaffa kapital
(73)
Investeringarna håller sig på en hög nivå, även om de minskade med 13 % under 2003. Året därpå skedde emellertid en återhämtning, i och med att investeringarna nästan tredubblades med anledning av gemenskapsindustrins omstrukturering och rationalisering av produktionen, samt de fortsatta stora investeringarna i FoU som krävs i den här branschen.
(74)
Avkastningen på investeringar, uttryckt som vinst i procent av investeringarnas bokförda värde (netto), följde i stort sett den ovan angivna lönsamhetsutvecklingen.
Tabell 10
Investeringar och avkastning på investeringar
2002
2003
2004
UP
Investeringar (i tusen euro)
-
-
-
-
Index
100
87
237
148
Avkastn. på invest.
-
-
-
-
Index
100
143
182
- 116
Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren
(75)
Gemenskapsindustrin konstaterades inte ha några svårigheter med att anskaffa kapital under skadeundersökningsperioden.
vii) Kassaflöde
(76)
Kassaflödet ökade avsevärt fram till 2004 (39 %). Denna positiva utveckling visar att det skedde en återhämtning inom industrin. Det kan påpekas att kassaflödet under 2004 endast utgjorde 10 % av den totala försäljningen i gemenskapen, vilket knappast kan anses för högt. Under undersökningsperioden påverkades emellertid kassaflödet av den negativa lönsamheten.
Tabell 11
Kassaflöde
2002
2003
2004
UP
Kassaflöde (i tusen euro)
-
-
-
-
Index
100
99
139
-70
Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren
viii) Tillväxt
(77)
Mellan 2002 och undersökningsperioden ökade förbrukningen i gemenskapen med 3 %, medan gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden minskade med 21 %. Gemenskapsindustrin förlorade över 20 procentenheter av sin marknadsandel, medan dumpad import och andra tillverkare i gemenskapen ökade sina andelar.
(78)
På senare år har man på marknaden för TV-kamerasystem kunnat konstatera en tydlig övergång från TV-kamerasystem med standardupplösning till högupplösning. Denna utveckling kommer troligtvis att förstärkas. Eftersom sändningar i högupplöst format ännu inte är regel, köper många TV-bolag, särskilt de mindre och regionala bolagen, fortfarande TV-kamerasystem med standardupplösning eftersom priserna relativt sett är lägre. Gemenskapsindustrin kunde inte dra någon fördel av marknadstillväxten, vilket tydliggörs av dess förlorade marknadsandelar.
(79)
Dessutom utgör tillverkningen och försäljningen av TV-kamerasystem med standardupplösning fortfarande ett viktigt inslag i tillverkningen, inte minst eftersom de fasta kostnaderna tenderar att vara naturligt höga med anledning av branschens kapitalintensiva karaktär. Därför är det fortfarande viktigt att gemenskapsindustrin drar fördel av de större försäljningsvolymer som försäljningen av TV-kamerasystem med standardupplösning erbjuder för att kunna sprida de fasta kostnaderna.
ix) Dumpningsmarginalens storlek
(80)
Vid analysen av dumpningens omfattning måste man ta hänsyn till att det finns åtgärder som är till för att undanröja den skadevållande dumpningen. Såsom anges i skäl 22 ovan, framgår det av tillgängliga uppgifter att de japanska exporterande tillverkarna fortsätter att sälja till gemenskapen till dumpade priser. Dumpningsmarginalen är betydande och dess inverkan på situationen för gemenskapsindustrin kan inte förbises, i synnerhet inte med tanke på de stora volymer som kan komma i fråga.
x) Återhämtning från verkningarna av tidigare dumpning
(81)
Situationen för gemenskapsindustrin förbättrades i viss mån under skadeundersökningsperioden, sedan åtgärderna förlängts 2000 efter den tidigare översynen vid giltighetstidens utgång. Av det ovannämnda framgår dock också att gemenskapsindustrin fortfarande befinner sig i ett utsatt och sårbart läge.
5.1.4 Andra faktorers inverkan på gemenskapsindustrins situation
i) Gemenskapsindustrins exportverksamhet
(82)
Undersökningen visade att gemenskapsindustrins exportverksamhet utvecklades på följande sätt:
Tabell 12
Gemenskapsindustrins export
2002
2003
2004
UP
Mängd (enhet)
-
-
-
-
Index
100
117
193
148
Värde (i tusen euro)
-
-
-
-
Index
100
126
146
93
Genomsnittligt pris (euro/enhet)
-
-
-
-
Index
100
107
75
63
Källa: Kontrollerade uppgifter i enkätsvaren
(83)
Gemenskapsindustrins exporterade mängd ökade avsevärt från 2002 till 2004, men minskade med mer än 20 % under undersökningsperioden. Försäljningen under undersökningsperioden utgör emellertid fortfarande nästan 50 % mer än försäljningen vid skadeundersökningsperiodens början. Denna överlag positiva utveckling sammanföll med en allt kraftigare sänkning av genomsnittspriset, vilket har sin förklaring i den hårda konkurrensen med extremt låga priser på marknaderna i tredjeland (se skäl 35).
(84)
Det framgick också av undersökningen att gemenskapsindustrin stod inför konkurrens till extremt låga priser i tredjeland, särskilt på nya marknader som Brasilien och Kina, och att den tvingats sänka sina priser till tredjeland avsevärt för att kunna bibehålla sin produktion och försäljning. Detta påverkade givetvis lönsamheten överlag negativt.
ii) Andra tillverkare i gemenskapen
(85)
En faktor som skulle kunna förklara att gemenskapsindustrin ännu inte helt har återhämtat sig ekonomiskt med tanke på bl.a. förlorade marknadsandelar och den negativa lönsamheten under undersökningsperioden, är att vissa japanska exporterande tillverkare startat verksamhet i gemenskapen, där de lär tillverka TV-kamerasystem för gemenskapsmarknaden. Det är visserligen sant att andra tillverkare i gemenskapen har ökat sin marknadsandel avsevärt under skadeundersökningsperioden (se skäl 65 ovan). Men med tanke på att en japansk tillverkare som påstås ha tillverkning i gemenskapen inte samarbetade kan det inte uteslutas att det företagets eventuella ökning av marknadsandelar inte beror på bättre konkurrensmetoder utan på att dumpningen till gemenskapen nu istället sker genom att produkten monteras i gemenskapen och att åtgärdernas effekter på så sätt undergrävs.
(86)
I åtminstone ett fall fann man vid undersökningen ingen annan förklaring till att verksamheten förlagts i gemenskapen än att det finns åtgärder som företagen försöker undvika (se skäl 49).
5.1.5 Slutsats om gemenskapsindustrins situation
(87)
Den rådande situationen för gemenskapsindustrin bör ses mot bakgrund av att det finns gällande åtgärder.
(88)
Försäljningen på gemenskapsmarknaden, produktionsvolymen och kapacitetsutnyttjandet ökade avsevärt fram till 2004. Lönsamheten och produktiviteten förbättrades också fram till 2004, samtidigt som arbetskostnaderna minskat. Kassaflödet, avkastningen på investeringar och lagren har också utvecklats positivt till 2004.
(89)
Under skadeundersökningsperioden utvecklades dock gemenskapsindustrins marknadsandel negativt och minskade med mer än 20 procentenheter. Sedan 2000 har andra ekonomiska aktörer i gemenskapen som enligt uppgift också tillverkar TV-kamerasystem expanderat sin verksamhet. Detta har, tillsammans med importen från Japan till dumpade priser, gjort att gemenskapsindustrin inte kunnat låta försäljningspriserna återspegla de ökade kostnaderna för FoU och i samband med tillverkningen och försäljningen av TV-kamerasystemen, vilket lett till negativ lönsamhet under undersökningsperioden.
(90)
Gemenskapsindustrins export påverkades också av de dumpade priserna på dessa marknader, och man tvingades sänka sina genomsnittliga priser till tredjeland betydligt (med mer än 30 %), med negativa följder för industrins lönsamhet överlag. Detta visar tydligt hur gemenskapsmarknaden för TV-kamerasystem skulle kunna utvecklas om det inte fanns några åtgärder.
(91)
På det hela taget förbättrades situationen för industrin överlag fram till 2004 men det finns vissa indikatorer (t.ex. försäljningsvolym i gemenskapen, lönsamhet, avkastning på investeringar och kassaflöde) där den positiva utvecklingen har vänt under undersökningsperioden. Situationen för gemenskapsindustrin är bättre än vid den tidigare översynen, och industrin har visat sig vara livskraftig och konkurrenskraftig eftersom den har sänkt sina fasta kostnader avsevärt och förbättrat produktiviteten. Emellertid har industrin ändå inte kunnat återhämta sig helt, utan befinner sig fortfarande i ett mycket utsatt och sårbart läge, vilket framgår av utvecklingen under undersökningsperioden.
6. SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER
6.1 De prognostiserade exportvolymernas inverkan på gemenskapsindustrin och prisverkningarna vid ett upphävande av åtgärderna
(92)
I skäl 43 konstaterades att den dumpade exporten från Japan till gemenskapen sannolikt skulle öka avsevärt om åtgärderna upphörde att gälla.
(93)
Vid en granskning av vilka effekter ytterligare import till låga priser skulle få för gemenskapsindustrins situation framgår det att stora mängder dumpade importvaror omedelbart skulle förorsaka en kraftig prisnedgång på gemenskapsmarknaden, eftersom gemenskapsindustrin i första hand skulle försöka behålla sin marknadsandel och sin produktionsnivå, vilket också kunnat konstateras under skadeundersökningsperioden i fråga om försäljningen till tredjeland. Om så sker skulle gemenskapsindustrins lönsamhet minska avsevärt och dess ekonomiska situation försämras.
(94)
På marknaden för TV-kamerasystem hänger en tillverkares fortsatta existens också på dess förmåga att hålla jämna steg med den senaste tekniska utvecklingen och därmed att göra omfattande investeringar i FoU, moderna produktionsanläggningar och personalutbildning. Därför är det av yttersta vikt att gemenskapsindustrin når en viss lönsamhetsnivå som också måste uppnås genom att försäljningspriserna hålls på en nivå där de kan täcka dessa kostnader. Vid en prisnedgång orsakad av sannolikt dumpad import från Japan är det uppenbart att den enda återstående gemenskapstillverkaren som inte är närstående några japanska exporterande tillverkare vållas skada av den dumpade importen och, med tanke på de mycket låga priser som tillämpas av de japanska exporterande tillverkarna vid försäljning till tredjeland, med största sannolikhet inte skulle överleva.
(95)
Enligt uppgifterna i 14.6-databasen mer än tredubblades den dumpade importen fram till 2004, och den ökade med mer än 50 % under skadeundersökningsperioden. Såsom påpekats ovan är det sannolikt att ännu större importvolymer till mycket låga priser som väsentligt underskrider gemenskapsindustrins priser skulle sändas till gemenskapsmarknaden om det inte fanns några antidumpningsåtgärder.
(96)
Faktum är att om de japanska exporterande tillverkarna tillämpade samma exportpriser till gemenskapen som de gör till tredjeland, vilket vore rimligt att anta, skulle gemenskapsindustrins priser underskridas med ungefär 30 %. Ett sådant prisbeteende i förening med den kapacitet som de japanska exporterande tillverkarna i de berörda länderna har att leverera betydande kvantiteter till gemenskapsmarknaden skulle med all sannolikhet få negativa verkningar för gemenskapsindustrins ekonomi som följd.
6.2 Slutsats om sannolikheten för återkommande skada
(97)
Mot denna bakgrund dras därför slutsatsen att skadan för gemenskapsindustrin med all sannolikhet skulle återkomma om åtgärderna upphävdes.
7. GEMENSKAPENS INTRESSE
7.1 Inledning
(98)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes huruvida en förlängning av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet. Fastställandet av gemenskapens intresse grundades på en bedömning av alla olika berörda intressen, dvs. gemenskapsindustrins och andra gemenskapstillverkares intresse, samt intresset hos användarna och råvaruleverantörerna av produkten i fråga.
(99)
Det har i tidigare undersökningar genomgående ansetts att det inte skulle strida mot gemenskapens intresse att införa och förlänga åtgärderna. Den här undersökningen är dessutom en andra översyn vid giltighetstidens utgång, vilket innebär att man undersöker en situation där antidumpningsåtgärder varit i kraft ända sedan 1994.
(100)
Mot denna bakgrund undersöktes det huruvida det, trots slutsatsen att det fanns sannolikhet för fortsatt eller återkommande dumpning och återkommande skada, fanns några tvingande skäl för att dra slutsatsen att det i detta fall inte skulle ligga i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna.
7.2 Gemenskapsindustrins intresse
(101)
Gemenskapsindustrin är den enda tillverkaren av TV-kamerasystem som inte är de japanska exporterande tillverkarna närstående. Den har visat sig vara en livskraftig industri med förmåga att anpassa sig till de föränderliga villkoren på marknaden. Detta bekräftades av dess satsningar på att rationalisera produktionen, sänka kostnaderna och öka produktiviteten, samt av dess fortsatta investeringar i tillverkningen av tekniskt mer avancerade produkter.
(102)
Att gemenskapsindustrins ekonomiska situation förbättrats under skadeundersökningsperioden visar att den har klarat av att dra nytta av de fortsatta åtgärderna och att verklig konkurrens har återupprättats. Trots förbättrad lönsamhet har den ännu inte nått upp till en lönsamhetsnivå som kan väntas för den här typen av teknisk produkt. Såsom beskrivits ovan kan man dra slutsatsen att om antidumpningsåtgärderna inte fick fortsätta att gälla, skulle gemenskapsindustrins situation med största sannolikhet försämras, med en uppenbar nedläggningsrisk såsom framgår av skäl 93. Detta skulle medföra att över hundra arbetstillfällen direkt knutna till den berörda produkten äventyrades.
(103)
Dessutom har tillverkningen i gemenskapen av högteknologiska produkter som TV-kamerasystem, och särskilt den forskning och utveckling som hänger samman med tillverkningen, betydande spridningseffekter. Detta gäller särskilt tillverkningen av CCD-sensorn, eftersom dess komponenter också har andra tillämpningar, t.ex. i säkerhetssystem samt inom medicin, industri och telekommunikation. Förekomsten av en industri i gemenskapen som tillverkar TV-kamerasystem har dessutom konsekvenser för hela TV-industrin, alltifrån utveckling och tillverkning av sändningsutrustning till tillverkning av TV-apparater och inspelningsapparater, och kan också påverka fastställandet av normer för TV-sektorn i gemenskapen. Det måste alltså också beaktas att det allmänt skulle få negativa verkningar för TV-industrin om denna högteknologiska industri försvann.
(104)
Med hänsyn till ovanstående drogs slutsatsen att giltighetstiden för de befintliga åtgärderna måste förlängas i syfte att avvärja de negativa verkningarna av dumpad import som skulle kunna äventyra denna gemenskapsindustris existens och därmed också ett antal arbetstillfällen för kvalificerad arbetskraft.
7.3 De övriga gemenskapstillverkarnas intressen
(105)
När det gäller intressena hos andra tillverkare av TV-kamerasystem i gemenskapen bör noteras att endast en samarbetade vid undersökningen. Denna tillverkare, som är närstående en japansk exporterande tillverkare, motsatte sig en förlängning av åtgärderna, men hävdade att åtgärderna gav konkurrensfördelar gentemot andra japanska exporterande tillverkare som den inte gärna ville ge upp.
(106)
Eftersom den andra påstådda tillverkaren i gemenskapen inte samarbetade, måste man sluta sig till att den samarbetsvilliga gemenskapstillverkaren inte kommer att påverkas negativt av att åtgärderna fortsätter att gälla. Liksom då åtgärdernas giltighet förlängdes år 2000 gynnas tillverkarens investeringar i gemenskapen om de nuvarande åtgärderna fortsätter att gälla.
7.4 Användarnas intresse
(107)
Kommissionen skickade även ut enkäter till tjugofem användare av TV-kamerasystem. Endast fyra användare samarbetade med undersökningen. Dessa användare är huvudsakligen erkända TV-bolag som sänder egna program med egen utrustning. De köper TV-kamerasystemen direkt från tillverkarna, oberoende av om systemen tillverkas i gemenskapen eller i det exporterande landet, och de är representativa för de flesta användare av TV-kamerasystem.
(108)
En användare sade sig inte ha några planer på att köpa någon större mängd TV-kamerasystem under de närmaste fem åren och att dess verksamhet därför inte borde påverkas om åtgärderna fortsatte att gälla.
(109)
En annan användare sade sig ha planer på att övergå till produkter med hög upplösning och att om åtgärderna upphörde att gälla skulle det öka antalet leverantörer i gemenskapen och medföra prisförändringar och produktinnovation. Det poängterades också att det inte vore realistiskt att byta kameraleverantör eftersom TV-kamerasystem inte är någon generisk produkt eller vanlig handelsvara.
(110)
En tredje användare sade sig vara emot att antidumpningsåtgärderna förnyades eftersom det skulle medföra mindre konkurrens och färre olika modeller att välja mellan. Man tillade dessutom att det inte finns något större utrymme att på kort sikt byta från en tillverkare till en annan.
(111)
En fjärde användare kunde inte förutse vilka effekter det skulle få om åtgärderna fick fortsätta att gälla.
(112)
Åtminstone två japanska tillverkare än nu etablerade i gemenskapen och konkurrerar fortfarande med gemenskapsindustrin. Vissa användare har fortsatt att köpa japanska TV-kamerasystem som antingen är importerade eller tillverkade i gemenskapen. Därför kan man inte påstå att antidumpningsåtgärderna helt har undanröjt konkurrensen mellan olika leverantörer av TV-kamerasystem. Det stämmer att importen av TV-kamerasystem från Japan har minskat sedan antidumpningsåtgärderna infördes, men detta beror på att de japanska exporterande tillverkarna inte förmår att sälja till gemenskapen till icke-dumpade priser.
(113)
När det gäller möjligheten att byta leverantör av TV-kamerasystem bör noteras att syftet med antidumpningsåtgärderna inte är att tvinga någon att byta till en annan leverantör av TV-kamerasystem, utan att skapa rättvisa konkurrensvillkor och undanröja illojal konkurrens. Om gemenskapsindustrin för TV-kamerasystem försvann till följd av att gällande antidumpningsåtgärder togs bort skulle det dessutom tveklöst leda till minskad konkurrens och till att användarna av TV-kamerasystem i gemenskapen skulle bli beroende av japansk teknik. Det sistnämnda är särskilt viktigt att motverka eftersom tillverkarna av TV-kamerasystem kan ha stort inflytande när det gäller att slå fast framtida sändningsstandarder. Gemenskapen skulle tveklöst hamna i underläge om den inte har någon tillräckligt stark tillverkare av produkten.
(114)
I enlighet med slutsatserna från tidigare undersökningar konstaterades det att TV-kamerasystem inte var någon avgörande kostnadsfaktor för användarna, eftersom kostnaderna för dessa system endast utgör en liten del av de totala kostnaderna vid produktionen av TV-program. De kamerasystem som omfattas av antidumpningsåtgärderna utgör ju bara en del av all den utrustning som ett TV-bolag behöver. Om man dessutom ser till ett TV-bolags totala kostnader, och inte enbart till kostnaderna för utrustning, utgör kostnaden för de TV-kamerasystem som omfattas av antidumpningstullar en ännu mindre del, eftersom det finns andra mera betydande kostnader, som kostnader för programproduktion, personalkostnader, indirekta kostnader m.m., som ligger långt ovanför kostnaden för ett TV-kamerasystem.
(115)
På det hela taget kom man vid undersökningen fram till att effekterna för användarna är begränsade i förhållande till TV-bolagens totala omsättning, i och med att förvärvet av ett TV-kamerasystem motsvarar mindre än 0,2 % av ett TV-bolags totala omsättning. Den genomsnittliga livslängden för ett TV-kamerasystem har vidare uppskattats till cirka sju år, och ibland upp till tio år, vilket betyder att TV-kamerasystemen är långt ifrån någon återkommande kostnadsfaktor för användarna.
(116)
Eftersom åtgärderna varit i kraft under en viss tid och skulle bibehållas på samma nivå dras slutsatsen att deras bibehållande inte skulle försämra situationen för användarna, som även fortsättningsvis kommer att ha tillgång till andra TV-kamerasystem än dem som tillverkas av gemenskapsindustrin. Under alla omständigheter fanns det ingenting som tydde på att användarna skulle utsättas för några effekter som var större än behovet att undanröja den skadevållande dumpningens snedvridning av handeln och behovet av att återskapa verklig konkurrens.
(117)
Vidare kommer man vid den parallella undersökning som avses i skäl 6 att se över gällande åtgärder och anpassa deras nivå, om det beslutas att åtgärder bör vidtas.
7.5 Tidigare produktionsleds intresse
(118)
Av de nio råvaruleverantörerna som kontaktats var det bara en som förklarade sig samarbetsvillig i översynen och besvarade enkäten. Företaget levererar en betydande del till TV-kamerasystemen, vilket tyder på att dess verksamhet kan anses representativ för leverantörerna av denna produkt.
(119)
Leverantörens försäljning till gemenskapsindustrin utgör en stor del av företagets totala omsättning för den produkten. Företaget hävdade att om åtgärderna fortsatte gälla skulle råvaruproduktionen bibehållas. Om åtgärderna upphörde att gälla, däremot, skulle företagets monteringskapacitet äventyras eftersom det inte kan sänka sina priser.
(120)
Slutsatsen dras därför att det får positiva effekter för industrins tidigare led om åtgärderna fortsätter gälla.
7.6 Konkurrens och snedvridning av handeln
(121)
En importör, som också tillverkar TV-kamerasystem i gemenskapen och som är närstående en japansk exporterande tillverkare, poängterade att vare sig åtgärderna fortsatte att gälla eller ej hade man inte för avsikt att dra ner på tillverkningen i gemenskapen.
(122)
Därför måste det antas att även om de gällande åtgärdernas giltighet förlängs så kommer det att finnas andra aktörer i gemenskapen som fortsätter att tillverka och sälja TV-kamerasystem och konkurrera med gemenskapsindustrin. Användarna kommer alltså även fortsättningsvis att kunna köpa japanska TV-kamerasystem.
(123)
Av undersökningen framgick det dessutom att gemenskapsindustrins fortsatta existens kan vara i fara om åtgärderna skulle upphöra att gälla (se skäl 94 ovan). I sådana fall skulle TV-kamerasystemen tillverkas av endast japanska tillverkare (eller deras närstående företag), vilket skulle innebära att gemenskapen blev beroende av ett ännu mindre antal tillverkare.
(124)
Fortsatt giltighet för åtgärderna skulle alltså få positiva effekter för att bibehålla konkurrensen och undanröja snedvridning av handeln.
7.7 Slutsats om gemenskapens intresse
(125)
På grundval av ovanstående dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl med hänsyn till gemenskapens intresse för att inte bibehålla antidumpningsåtgärderna.
8. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(126)
Samtliga berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de nuvarande åtgärderna. De beviljades också en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på denna underrättelse.
(127)
Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av TV-kamerasystem med ursprung i Japan bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av TV-kamerasystem och delar till dessa enligt KN-nummer ex 8525 30 90 (TARIC-nummer 8525309010), ex 8537 10 91 (TARIC-nummer 8537109191), ex 8537 10 99 (TARIC-nummer 8537109991), ex 8529 90 81 (TARIC-nummer 8529908138), ex 8529 90 95 (TARIC-nummer 8529909530), ex 8543 89 97 (TARIC-nummer 8543899715), ex 8528 21 14 (TARIC-nummer 8528211410), ex 8528 21 16 (TARIC-nummer 8528211610) och ex 8528 21 90 (TARIC-nummer 8528219010), med ursprung i Japan.
2. TV-kamerasystem kan bestå av en kombination av följande delar, importerade tillsammans eller separat:
a)
Ett kamerahuvud med tre eller flera sensorer (CCD-sensorer på minst 12 mm) med mer än 400 000 pixlar var, som kan anslutas till en adapter och som har ett signal/brusförhållande på 55 dB eller mer vid normal förstärkning, antingen i ett stycke med kamerahuvudet och adaptern i ett och samma hölje eller separat.
b)
En sökare (med en diagonal på minst 38 mm).
c)
En basstation eller kamerapanel (CCU) som är ansluten till kameran med en kabel.
d)
En fjärrkontrollenhet (OCP) för val av kamerainställningar (t.ex. färgreglering, linsöppning och bländarinställning) för varje enskild kamera.
e)
En huvudkontrollpanel (MCP) eller ”master set-up unit” (MSU) med angivande av uppgifter om varje kamera, som möjliggör överblick och fjärrjustering av flera kameror.
3. Tullen skall inte tillämpas på
a)
kameraobjektiv (TARIC-tilläggsnummer A727),
b)
videobandspelare (TARIC-tilläggsnummer A727),
c)
kamerahuvuden med inspelningsenheten i ett och samma, icke avskiljbara hölje (TARIC-tilläggsnummer A727),
d)
kameror för yrkesmässigt bruk vilka inte kan användas för sändningsändamål (TARIC-tilläggsnummer A727),
e)
kameror för yrkesmässigt bruk enligt förteckningen i bilagan (TARIC-tilläggsnummer 8786 och 8969).
4. Om TV-kamerasystemet importeras med kameraobjektiv, skall det värde fritt gemenskapens gräns på vilket antidumpningstullen skall tillämpas vara värdet av TV-kamerasystemet utan objektivet. Om detta värde inte finns angivet på fakturan, skall importören ange objektivets värde i samband med att produkten övergår till fri omsättning och i anslutning därtill överlämna relevanta underlag och uppgifter.
5. Antidumpningstullsatsen skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, och skall vara 96,8 % (TARIC-tilläggsnummer 8744), utom för produkter som tillverkats av nedanstående företag för vilka följande satser skall gälla:
-
Ikegami Tsushinki Co. Ltd: 200,3 % (TARIC-tilläggsnummer: 8741),
-
Sony Corporation: 108,3 % (TARIC-tilläggsnummer: 8742),
-
Hitachi Denshi, Ltd: 52,7 % (TARIC-tilläggsnummer: 8743).
6. Om inget annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 19 december 2006.