NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1069/2007
ze dne 17. září 2007,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozů polyvinylalkoholu (PVA) pocházejícího z Čínské lidové republiky
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení
(1)
Dne 19. prosince 2006 Komise v souladu s článkem 5 základního nařízení prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (2) oznámila zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů polyvinylalkoholu (dále jen „PVA“) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“) do Společenství.
(2)
Řízení bylo zahájeno v reakci na stížnost, kterou dne 6. listopadu 2006 podala společnost Kuraray Specialties Europe GmbH (dále jen „žadatel“), od ledna 2007 nesoucí název Kuraray Europe GmbH, která představuje značnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby polyvinylalkoholu (PVA) ve Společenství. Stížnost obsahovala hodnověrné důkazy potvrzující existenci dumpingu PVA pocházejícího z dotčených zemí a z něho vyplývající podstatnou újmu, které byly považovány za dostatečné k zahájení řízení.
1.2. Zúčastněné strany řízení
(3)
Komise oficiálně uvědomila výrobce, který podal stížnost a další známé výrobce ve Společenství, vyvážející výrobce v dotčených zemích, dovozce/obchodníky a známé dotčené uživatele a zástupce dotčených vyvážejících zemí o zahájení řízení. Zúčastněným stranám byla dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že pro jejich slyšení existují zvláštní důvody, byly vyslyšeny.
(4)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří projevili zájem, umožněno předložit žádost o přiznání statusu tržního hospodářství (dále jen „STH“) nebo o individuální zacházení (dále jen „IZ“), zaslala Komise formuláře žádosti těm vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a dále orgánům ČLR. O STH podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení, nebo o IZ, pokud by šetření prokázalo, že podmínky pro STH nesplňuje, požádal jeden vyvážející výrobce v ČLR.
(5)
S ohledem na zjevně vysoký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců ve Společenství se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro stanovení dumpingu a újmy předpokládá výběr vzorku.
(6)
Avšak vzhledem k tomu, že spolupracovali pouze tři vyvážející výrobci v ČLR, bylo následně rozhodnuto, že výběr vzorku nebude nutný.
(7)
Pokud jde o dovozce PVA, Komise požádala všechny známé dovozce o poskytnutí informací týkajících se dovozu a prodeje příslušného výrobku. Komise na základě informací, které obdržela od 14 spolupracujících dovozců, vybrala vzorek pěti dovozců, z nichž dva měli sídlo v Německu, jeden v Itálii, jeden v Nizozemsku a jeden ve Spojených státech amerických. Tito dovozci představovali největší reprezentativní objem prodeje spolupracujících dovozců ve Společenství (přibližně 80 %), který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán.
(8)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a všem společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Vyplněné dotazníky došly od dvou výrobců ve Společenství, tří vyvážejících výrobců v ČLR, jednoho vyvážejícího výrobce na Tchaj-wanu, pěti dovozců zařazených do vzorku a sedmi uživatelů ve Společenství.
(9)
Pokud jde o dotazníky vyplněné uživateli, ve dvou případech byly neúplné, a proto se k nim nepřihlíželo. Několik uživatelů navíc zaslalo své připomínky, aniž by vyplnili dotazník.
(10)
Jeden z dovozců zařazených do vzorku dvakrát zrušil dohodnutou inspekci na místě ve velmi pozdním stádiu. V důsledku toho nebylo možné údaje, které tato společnost poskytla, ověřit, a tak se k nim prozatím nepřihlíželo.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné pro účely STH/IZ v případě ČLR a z hlediska předběžného stanovení dumpingu, vzniklé újmy a zájmu Společenství v obou dotčených zemích. Inspekce byly provedeny v prostorách těchto společností:
a)
výrobci ve Společenství:
-
Kuraray Europe GmbH, Frankfurt, Německo,
-
Celanese Chemicals Ibérica S.L., Tarragona, Španělsko;
b)
vyvážející výrobce na Tchaj-wanu:
-
Chang Chun Petrochemical Co. Ltd., Taipei;
c)
vyvážející výrobce v ČLR:
-
Shanxi Sanwei Group Co., Ltd., Hongkong;
d)
nezávislí dovozci ve Společenství:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Nizozemsko,
-
Menssing Chemiehandel & Consultants Gmbh, Hamburk, Německo,
-
Omya Peralta GmbH, Hamburk, Německo;
e)
uživatelé ve Společenství:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Nizozemsko,
-
Wacker Chemie AG, Burghausen, Německo.
(12)
S ohledem na nutnost stanovit běžnou hodnotu v případě vyvážejících výrobců v ČLR, kteří nežádali o přiznání STH nebo kterým by nemusel být STH přiznán, proběhla v zájmu stanovení běžné hodnoty na základě údajů srovnatelné země uvedené v oznámení o zahájení řízení - Japonska - inspekce v prostorách této společnosti:
-
Kuraray Japan, Tokyo.
1.3. Období šetření
(13)
Šetření dumpingu a újmy se vztahovalo na období od 1. října 2005 do 30. září 2006 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posuzování trendů podstatných z hlediska posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2003 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(14)
V případě dotčeného výrobku se jedná o některé polyvinylalkoholy (PVA) ve formě homopolymerových pryskyřic s viskozitou (měřenou ve 4 % roztoku) minimálně 3 mPas a maximálně 61 mPas a se stupněm hydrolýzy minimálně 84,0 mol % a maximálně 99,9 mol % pocházející z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“) obvykle kódu KN ex 3905 30 00.
(15)
PVA se vyrábí hydrolýzou polyvinylacetátu, který je výsledkem polymerizace monomeru vinylacetátu (jenž vzniká především z etylenu a kyseliny octové). PVA má velmi široké uplatnění. Ve Společenství se používá především k výrobě polyvinylbutyralu (dále jen „PVB“) (25-29 % spotřeby), polymerizačních činidel (21-25 %), při povrchové úpravě papíru (17-21 %), k výrobě lepidel (13-17 %) a při apretuře textilií (8-12 %).
(16)
Jeden uživatel ze Společenství tvrdil, že konkrétní výrobek, který nakoupil v ČLR, by neměl být považován za dotčený výrobek, protože i) se nejedná o standardní model PVA a má velmi specifické chemické a fyzikální vlastnosti a ii) jeho použití či uplatnění se liší od komoditního PVA.
(17)
Pokud jde o první tvrzení, bylo zjištěno, že tento druh spadá pod popis výrobku uvedený ve 14. bodě odůvodnění výše a má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti jako jiné druhy, na něž se vztahuje definice tohoto výrobku. V případě druhého tvrzení se tento konkrétní druh PVA používal při výrobě PVB, který představuje nejen nejdůležitější uplatnění PVA, jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění výše, ale také nejrychleji rostoucí trh s PVA ve Společenství. Charakterizovat takový trh jako nestandardní by neodpovídalo pravdě. Kromě toho bylo zjištěno, že průměrné ceny za různý způsob použití PVA se pohybují ve stejném rozmezí. Vzhledem ke všem těmto zjištěním bylo rozhodnuto, že neexistují důvody pro vyloučení tohoto druhu PVA z definice výrobku, a námitka proto nebyla uznána.
2.2. Obdobný výrobek
(18)
Šetření prokázalo, že PVA vyráběný a prodávaný ve Společenství výrobním odvětvím Společenství, PVA vyráběný a prodávaný na domácích trzích na Tchaj-wanu a v ČLR a PVA vyráběný v ČLR a na Tchaj-wanu a vyvážený do Společenství, stejně jako PVA vyráběný a prodávaný v Japonsku má v podstatě totožné základní chemické a fyzikální vlastnosti a stejné základní možnosti uplatnění. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.
3. DUMPING
3.1. Tchaj-wan
3.1.1. Běžná hodnota
(19)
Pro stanovení běžné hodnoty se nejdříve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zjistilo, zda je domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům jediného vyvážejícího výrobce na Tchaj-wanu reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % z jeho celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Společenství.
(20)
V případě každého typu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na domácím trhu a u něhož bylo zjištěno, že je přímo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Společenství, se stanovilo, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní. Prodej konkrétního druhu výrobku na domácím trhu se považoval za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Společenství.
(21)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového domácího prodeje každého vyváženého druhu výrobku prodaného nezávislým odběratelům v průběhu období šetření.
(22)
U těch druhů výrobků, u kterých více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu nebylo učiněno pod jednotkovými náklady a u nichž byl vážený průměr prodejní ceny roven váženému průměru výrobních nákladů nebo vyšší, byla běžná hodnota pro každý druh výrobku vypočtena jako vážený průměr všech cen daného druhu výrobku stanovených pro domácí prodej.
(23)
V případě, kdy objem ziskového prodeje některého druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto druhu nebo kdy byl vážený průměr ceny tohoto druhu výrobku nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr ziskového prodeje pouze daného druhu výrobku, jestliže tento prodej tvořil alespoň 10 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku.
(24)
V případě, že objem ziskového prodeje jakéhokoli druhu výrobku představoval méně než 10 % celkového objemu prodeje daného druhu, se mělo za to, že tento konkrétní druh se za cenu na domácím trhu prodával v množství nepostačujícím na to, aby bylo možno stanovit odpovídající základ pro určení běžné hodnoty.
(25)
V případech, kdy pro stanovení běžné hodnoty nebylo u konkrétního druhu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem možné použít cenu na domácím trhu, byla běžná hodnota stanovena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(26)
Při výpočtu běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky prodejních, režijních a správních nákladů a zisku stanoveny v souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které vyšetřovaný vyvážející výrobce zaznamenal při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
3.1.2. Vývozní cena
(27)
Jediný vyvážející výrobce vyvážel dotčený výrobek přímo nezávislým odběratelům ve Společenství. Vývozní ceny byly proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen, které tito nezávislí odběratelé skutečně zaplatili nebo měli zaplatit za dotčený výrobek.
3.1.3. Srovnání
(28)
Běžná hodnota a vývozní ceny jediného vyvážejícího výrobce se porovnávaly na základě ceny ze závodu. Pro zajištění řádného srovnání běžné hodnoty a vývozních cen byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení v oprávněných případech provedeny náležité úpravy u rozdílů v nákladech na dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, nákladech na balení, úvěrových nákladech, nákladech na zákaznický servis (na záruku nebo ručení) a v dalších faktorech (bankovní poplatky).
3.1.4. Dumpingové rozpětí
(29)
Srovnáním běžné hodnoty a vývozních cen bylo v období šetření v případě jediného tchajwanského vyvážejícího výrobce, společnosti Chang Chun Petrochemical Co. Ltd, zjištěno dumpingové rozpětí ve výši - 2,30 %.
(30)
Vzhledem k tomu, že jedinou spolupracující společností je jediný vyvážející výrobce dotčeného výrobku na Tchaj-wanu a jeho vývoz v období šetření představoval 100 % tchajwanského vývozu do ES, byl učiněn závěr, že se v případě Tchaj-wanu o dumping nejednalo.
3.2. Čínská lidová republika (ČLR)
3.2.1. Status tržního hospodářství („STH“)
(31)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingových řízeních týkajících se dovozů pocházejících z ČLR běžná hodnota určuje podle čl. 2 odst. 1 až 6 v případě těch výrobců, kteří prokázali, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. tehdy, pokud tito vyvážející výrobci prokázali, že s ohledem na výrobu a prodej obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Ve stručnosti a pouze v zájmu usnadnění odkazů jsou tato kritéria shrnuta níže:
-
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používaným ve všech oblastech,
-
neexistují podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují stabilitu a právní jistotu,
-
převod směnných kurzů se provádí podle tržních kurzů.
(32)
Jeden čínský vyvážející výrobce a obchodní společnost ve spojení s ním požádali o přiznání statusu tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovené lhůtě vyplnili formuláře žádosti o STH pro vyvážející výrobce. Výrobce vyrábí dotčený výrobek, zatímco obchodní společnost ve spojení se zabývá prodejem dotčeného výrobku na vývoz. Komise vždy důsledně postupuje tak, že zkoumá, zda podmínky pro přiznání tohoto statusu splňuje skupina společností ve spojení jako celek.
(33)
V případě vyvážejícího výrobce a jeho obchodní společnosti, kteří požádali o přiznání STH, si Komise vyžádala všechny informace považované za nezbytné a v případě nutnosti ověřila informace uvedené v žádosti o přiznání STH v prostorách dané společnosti.
(34)
Na základě šetření bylo zjištěno, že čínskému vyvážejícímu výrobci nelze status tržního hospodářství přiznat, jelikož nesplňuje první podmínku stanovenou v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(35)
Zjistilo se, že vyvážející výrobce i obchodní společnost ve spojení jsou řízeni společnostmi, které jsou plně ve vlastnictví státu a jsou zastoupeny průkaznou většinou členů správní rady v poměru, který neodpovídá jejich majetkové účasti. Kromě toho v období šetření byla většina akcií skutečně v majetku státu. Jelikož dotčené společnosti nepředložily dostatek důkazů, které by odstranily pochybnosti o významném zásahu státu do rozhodování jejich vedení, bylo rozhodnuto, že tato skupina podniků je pod významnou kontrolou a pod vlivem ze strany státu. Zúčastněné strany dostaly příležitost vyjádřit se k uvedeným závěrům. Obdržené připomínky nemohly svou povahou vést ke změně uvedených závěrů.
(36)
Na základě výše uvedených skutečností se čínskému vyvážejícímu výrobci a obchodní společnosti ve spojení nepodařilo prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a proto jim nemohl být status tržního hospodářství přiznán.
3.2.2. Individuální zacházení
(37)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splnily všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(38)
Co se týče ČLR, jediný vyvážející výrobce a obchodní společnost ve spojení, kteří žádali o přiznání statusu tržního hospodářství, požadovali také přiznání individuálního zacházení v případě, že by jim nebyl přiznán STH.
(39)
Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že vyvážející výrobce a jeho obchodní společnost neprokázali, že oba splňují veškeré podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Bylo zejména zjištěno, že vyvážející výrobce a jeho obchodní společnost nesplňují podmínku stanovenou v čl. 9 odst. 5 písm. c) základního nařízení, totiž že většinu akcií vlastní soukromé osoby a státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině nebo musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na zásahu státu, a to z důvodů vysvětlených v 35. bodě odůvodnění výše.
3.2.3. Srovnatelná země
(40)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být v případě vyvážejících výrobců, kterým nebyl přiznán status tržního hospodářství, běžná hodnota stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(41)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že pro účely stanovení běžné hodnoty v případě ČLR má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi Japonsko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Několik zúčastněných stran vzneslo proti tomuto návrhu námitky a navrhlo, aby se místo toho použila Indie nebo Tchaj-wan.
(42)
V Indii je výroba obdobného výrobku bezvýznamná. Tchaj-wan byl předmětem šetření, a tak by údaje pro tuto zemi mohly být zkresleny dumpingem. Stany byly tudíž informovány, že za srovnatelnou zemi bylo vybráno Japonsko, protože není předmětem šetření, disponuje reprezentativní výrobou obdobného výrobku a podmínky hospodářské soutěže v zemi se zdají být přiměřené.
(43)
Komise požádala o spolupráci čtyři známé výrobce v Japonsku a zaslala jim příslušný dotazník. Dotazník vyplnili dva ze čtyř japonských výrobců. Jeden z nich však neposkytl úplné údaje a nesouhlasil s inspekcí na místě. Údaje, které poskytl jediný plně spolupracující japonský výrobce, byly ověřeny na místě.
(44)
V průběhu inspekce na místě u vyvážejícího výrobce na Tchaj-wanu však bylo zjištěno, že v období šetření na Tchaj-wanu k dumpingu nedocházelo. To vedlo k přehodnocení otázky volby srovnatelné země.
(45)
V této souvislosti bylo zjištěno, že objem výroby na Tchaj-wanu představuje více než 100 % objemu čínského vývozu dotčeného výrobku do Společenství. Vzhledem k nízkému dovoznímu clu (5 % celní sazba DNV) lze tchajwanský trh mimoto charakterizovat jako otevřený. Šetření rovněž prokázalo, že domácí prodej obdobného výrobku na Tchaj-wanu byl významný a že se tento výrobek na tchajwanský trh dovážel v dostatečném množství. Bylo proto rozhodnuto, že se v případě Tchaj-wanu jedná o konkurenční trh, který je z hlediska stanovení běžné hodnoty pro ČLR dostatečně reprezentativní.
(46)
Dovoz PVA na Tchaj-wan kromě toho představuje ve srovnání s pouhými 3 % v Japonsku přibližně 15 % domácí spotřeby, z čehož lze vyvodit, že japonský trh je z hlediska konkurence tvořené dovozem méně vhodný než tchajwanský trh. Vzhledem k tomu bylo předběžně rozhodnuto, že se jako srovnatelná země použije Tchaj-wan, který je nejvhodnější srovnatelnou zemí ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.2.4. Běžná hodnota
(47)
Poté, co byl za srovnatelnou zemi vybrán Tchaj-wan, jak je uvedeno ve 46. bodě odůvodnění výše, a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla pro výpočet dumpingu v případě ČLR použita běžná hodnota stanovená pro Tchaj-wan podle 19. až 26. bodu odůvodnění výše.
3.2.5. Vývozní cena
(48)
Vzhledem k tomu, že společný vývoz tří čínských spolupracujících vyvážejících výrobců tvořil v období šetření téměř celý vývoz dotčeného výrobku do Společenství, byly ke stanovení vývozní ceny použity jejich vlastní údaje o vývozu. Spolehlivost poskytnutých informací však byla přesto na základě údajů Eurostatu o dovozu překontrolována, přičemž bylo shledáno, že se tyto údaje v přiměřené míře shodují.
(49)
Tři spolupracující vyvážející výrobci v ČLR realizovali vývozní prodej do Společenství buď přímo nezávislým odběratelům ve Společenství, nebo prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem ve vyvážející zemi.
(50)
V případě veškerého prodeje na vývoz byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního zařízení stanoveny na základě cen, které byly skutečně zaplaceny nebo měly být zaplaceny.
3.2.6. Srovnání
(51)
Běžná hodnota jediného výrobce ve srovnatelné zemi, Tchaj-wanu, a vývozní ceny tří spolupracujících čínských vyvážejících výrobců byly porovnány na základě ceny ze závodu. Pro zajištění řádného srovnání běžné hodnoty a vývozních cen byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení v oprávněných případech provedeny náležité úpravy u rozdílů v nákladech na dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, nákladech na balení a úvěrových nákladech a v nákladech na provize.
3.2.7. Dumpingové rozpětí
(52)
Vzhledem k tomu, že žádnému ze spolupracujících čínských vyvážejících výrobců nebyl přiznán status tržního hospodářství či individuální zacházení, bylo celostátní dumpingové rozpětí pro celou ČLR vypočteno na základě váženého průměru vývozních cen ze závodu tří spolupracujících čínských vyvážejících výrobců.
(53)
Srovnáním váženého průměru vývozní ceny v Číně a váženého průměru běžné hodnoty srovnatelné země bylo zjištěno dumpingové rozpětí ve výši 10,06 %.
4. ÚJMA
4.1. Výroba ve Společenství a výrobní odvětví Společenství
(54)
V rámci Společenství vyrábějí obdobný výrobek na prodej tři společnosti: Kuraray Europe GmbH („KEG“) v Německu, Celanese Ibérica Chemicals („Celanese“) ve Španělsku a třetí výrobce, který vyrábí velmi omezené množství daného výrobku, avšak při šetření nespolupracoval. Společnosti KEG a Celanese při šetření plně spolupracovaly.
(55)
Kromě výše uvedené výroby vyrábějí obdobný výrobek pouze pro vlastní spotřebu další tři výrobci ze Společenství. Dvě z těchto společností při šetření spolupracovaly ve formě uživatele, protože k výrobě vlastních navazujících výrobků nakupují značné množství dotčeného výrobku.
(56)
Jelikož výroba dvou spolupracujících výrobců uvedených v 54. bodě odůvodnění představovala v období šetření 80 % celkové výroby ve Společenství (pro vlastní spotřebu i volný trh), má se za to, že tito výrobci představují významný podíl celkové výroby obdobného výrobku ve Společenství, a lze je proto pokládat za výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Nadále proto budou nazýváni „výrobním odvětvím Společenství“.
(57)
Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Společenství je tvořeno pouze dvěma výrobci, bylo s ohledem na nutnost zachovat důvěrnost podle článku 19 základního nařízení potřeba údaje vztahující se na výrobní odvětví Společenství indexovat.
(58)
Aby se zjistilo, zda výrobní odvětví Společenství utrpělo či neutrpělo újmu a za účelem zjištění spotřeby a různých hospodářských ukazatelů týkajících se situace výrobního odvětví Společenství, zkoumalo se, zda a do jaké míry musí být v analýze vzato v úvahu následné využití obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Společenství.
(59)
PVA se používá jako meziprodukt pro výrobu řady dalších výrobků. Ve Společenství se často používá při výrobě polyvinylbutyralu („PVB“), využívá se jako lepidlo, při povrchové úpravě papíru, jako polymerizační činidlo a při apretuře textilií. V průběhu šetření bylo zjištěno, že jeden z výrobců ve Společenství, který prodával většinu vlastní produkce PVA na volném trhu, používal značné množství vlastního vyrobeného PVA k následnému zpracování v rámci společnosti. Takový případ označujeme jako výrobu pro vlastní spotřebu. Jak je vysvětleno v 55. bodě odůvodnění výše, PVA pouze pro vlastní spotřebu vyráběly další tři společnosti ve Společenství, přičemž minimálně dvě z těchto společností kromě výroby pro vlastní spotřebu nakupovaly významné množství PVA na trhu k jeho dalšímu následnému zpracování jako uživatelé.
(60)
Bylo zjištěno, že množství, které dotčené společnosti ve Společenství vyráběly pouze pro vlastní spotřebu, by bylo v podstatě možné nahradit nakoupeným PVA, např. pokud by k tomu došlo v důsledku podmínek na trhu a/nebo z finančních důvodů. Tyto společnosti proto byly zařazeny do analýzy trhu Společenství.
4.2. Spotřeba ve Společenství
(61)
Spotřeba ve Společenství byla zjištěna na základě informací o objemu prodeje vlastní produkce výrobního odvětví Společenství na volném trhu Společenství, o vlastní spotřebě výrobku v rámci výrobního odvětví Společenství, informací o množství vyrobeném dalšími (menšími) výrobci ve Společenství získaných pomocí nejvíce využívané databáze v tomto konkrétním odvětví, informací o vlastní spotřebě dvou výrobců uvedených v 55. bodě odůvodnění výše, o ověřeném objemu dovozu jediného tchajwanského výrobce a údajů o objemu dovozu do Společenství ze všech dalších zemí získaných od Eurostatu.
(62)
Pokud jde o údaje o objemu dovozu do Společenství získané od Eurostatu, jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, dotčený výrobek je v současné době kódu KN ex 3905 30 00. Údaje Eurostatu týkající se tohoto kódu ex KN zahrnují také některé výrobky pro náročnější sektor trhu, které nespadají do definice výrobku. Ze širší kategorie výrobků nebylo možné získat údaje pouze pro dotčený výrobek. Tyto údaje byly proto upraveny s přihlédnutím k informacím o dovozu těchto výrobků pro náročnější sektor trhu uvedeným ve stížnosti.
(63)
S ohledem na údaje Eurostatu je nutné mj. poznamenat, že určitý dovoz dotčeného výrobku byl deklarován jako „zvláště tajný“, a ve veřejné databázi proto nebyly uvedeny podrobné informace o jeho původu. Podrobnosti o zemích původu v případě takto deklarovaného dovozu byly získány od příslušných celních orgánů, a byly proto zahrnuty do všech důležitých tabulek a analýz.
(64)
Na základě výše uvedených skutečností bylo zjištěno, že spotřeba PVA v posuzovaném období, zejména mezi rokem 2004 a 2005, významně stoupla. V posuzovaném období dosáhl nárůst spotřeby 14 %, především v důsledku rychle rostoucí poptávky po PVA jako surovině pro výrobu polyvinylbutyralu (PVB), který se používá k výrobě PVB filmu či folií. PVB folie se používají jako mezivrstva při výrobě vrstveného bezpečnostního skla a na prudce se rozvíjejícím automobilovém a stavebním trhu Společenství.
2003
2004
2005
OŠ
Spotřeba v tunách
142 894
148 807
163 851
163 096
Index (2003=100)
100
104
115
114
4.3. Dovoz z dotčených zemí
(65)
Dumpingové rozpětí zjištěné v případě Tchaj-wanu je pod hranicí zanedbatelnosti. Dovoz z této země by se proto měl předběžně z posouzení újmy vyloučit.
a) Objem a podíl příslušného dovozu na trhu
(66)
Objem dovozu dotčeného výrobku mezi rokem 2003 a 2004 klesl o 39 procentních bodů, poté v roce 2005 o 29 procentních bodů stoupl a následně začal mírně klesat, což se v období šetření projevilo jeho snížením o 11 % oproti roku 2003.
Dovoz
2003
2004
2005
OŠ
ČLR v tunách
24 067
14 710
21 561
21 513
Index (2003=100)
100
61
90
89
(67)
Tržní podíl dovozu z ČLR také nejdříve prudce klesl a poté začal stoupat. V roce 2005 a v období šetření činil podíl dovozu z ČLR 13 % celkového podílu na trhu Společenství.
Podíl ČLR na trhu
2003
2004
2005
OŠ
Trh Společenství
17 %
10 %
13 %
13 %
Index (2003=100)
100
59
78
78
b) Ceny
(68)
Mezi rokem 2003 a obdobím šetření došlo ke snížení průměrné ceny dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR o dva procentní body.
Jednotková cena
2003
2004
2005
OŠ
ČLR (EUR/tuna)
1 150
1 115
1 164
1 132
Index (2003=100)
100
97
101
98
c) Cenové podbízení
(69)
Pro určení cenového podbízení byly analyzovány údaje o cenách vztahující se k období šetření. Za odpovídající prodejní ceny ve výrobním odvětví Společenství byly vzaty čisté ceny po odečtení slev a rabatů. V případě nutnosti se ceny upravily na úroveň cen ze závodu, tj. bez nákladů na přepravu ve Společenství. Od dovozních cen ČLR také byly odečteny slevy a rabaty a byly v případě nutnosti upraveny na cenu CIF na hranice Společenství s patřičnou úpravou zohledňující cla (6,5 %) a náklady vynaložené po dovozu, které vznikly dovozcům ve Společenství.
(70)
Prodejní ceny výrobního odvětví Společenství a dovozní ceny ČLR byly porovnány na stejné obchodní úrovni, a sice na úrovni nezávislých odběratelů v rámci trhu Společenství. Vzhledem k tomu, že srovnání jednotlivých druhů výrobku muselo mít smysl a muselo být spravedlivé, a proto by nemělo být možné srovnávat mezi standardní jakostí a zvláštní jakostí spadající do definice výrobku, považovalo se za správné vyloučit ze srovnání omezené množství druhů výrobku. Tyto druhy představovaly 35 % dovozu z ČLR, ale pouze velmi malý objem prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství.
(71)
V období šetření činilo takto vypočtené vážené průměrné rozpětí cenového podbízení, vyjádřené jako procento z prodejních cen výrobního odvětví Společenství, v případě ČLR 3,3 %.
4.4. Stav výrobního odvětví Společenství
(72)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingových dovozů na výrobní odvětví Společenství posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Společenství. Jelikož se analýza týkala pouze dvou společností, je většina ukazatelů z důvodu zachování důvěrnosti informací předložena ve formě indexu nebo rozpětí.
a) Výroba, kapacita a využití kapacity
2003
2004
2005
OŠ
Výroba v tunách (rozpětí)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Výroba (index)
100
103
119
126
Výrobní kapacita v tunách
(rozpětí)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Výrobní kapacita (index)
100
107
129
133
Využití kapacity (index)
100
97
92
94
(73)
V posuzovaném období vzrostla produkce výrobního odvětví Společenství o 26 %. K významnému zvýšení výrobní kapacity, zejména v roce 2005, došlo na základě rostoucí poptávky na trhu Společenství.
(74)
Mezi rokem 2003 a obdobím šetření byla v rámci výrobního odvětví Společenství vybudována dodatečná kapacita. Využití kapacity ve stejném období o 6 % kleslo.
b) Objem prodeje a podíl na trhu Společenství
(75)
V tabulce níže jsou uvedeny výsledky výrobního odvětví Společenství vzhledem k prodeji nezávislým odběratelům ve Společenství:
Výrobní odvětví Společenství
2003
2004
2005
OŠ
Objem prodeje (index)
100
110
112
122
Podíl na trhu (index)
100
104
97
104
(76)
Objem prodeje nezávislým odběratelům ve Společenství ze strany výrobního odvětví Společenství vrostl od roku 2003 do období šetření o 22 %. Na to je třeba pohlížet v souvislosti s rostoucí spotřebou ve Společenství.
(77)
Tržní podíl výrobního odvětví Společenství v roce 2004 stoupl, poté v roce 2005 prudce klesl a v období šetření byl o 4 % vyšší než v roce 2003.
c) Ceny ve Společenství
(78)
Hlavní surovinu pro výrobu PVA tvoří vinylacetátový monomer (dále jen „VAM“). VAM je komoditním výrobkem, a proto se jeho cena stanoví na základě rovnováhy mezi poptávkou a nabídkou na trhu. Tržní cena VAM je kromě toho výrazně ovlivněna vývojem cen ropy a plynu, jelikož hlavní surovinou pro výrobu VAM je kyselina octová (jejíž výroba do značné míry závisí na zemním plynu) a etylen (získaný destilací uhlovodíků). Výraznou část nákladů při výrobě PVA z VAM tvoří navíc také energie. Celkové množství energetických nákladů při výrobě PVA následně činí 50-60 %, a proto lze za normálních okolností očekávat, že výrazná změna ceny ropy a plynu bude mít přímý vliv na prodejní cenu PVA.
(79)
Zjistilo se, že cena těchto surovin na světovém trhu mezi rokem 2003 a obdobím šetření podstatně stoupla. V této době se ceny VAM zvýšily o 20-30 % a vzestup cen energie byl dokonce ještě mnohem vyšší. Tento dramatický vývoj cen hlavních surovin se však neodrazil ve vyšších prodejních cenách výrobního odvětví Společenství: prodejní ceny výrobního odvětví Společenství ve stejném období klesly o 5 %, přičemž rok 2004 byl z tohoto hlediska obzvlášť nevydařený (- 7 %). Aby neztratilo své odběratele, muselo výrobní odvětví Společenství snížit ceny místo toho, aby na ně přesunulo celkové zvýšení nákladů.
2003
2004
2005
OŠ
Jednotková cena v EUR (rozpětí)
1 300-1 800
1 100-1 600
1 200-1 700
1 200-1 700
Jednotková cena (index)
100
93
95
95
d) Zásoby
(80)
Číselné údaje uvedené níže představují objem zásob na konci každého období.
2003
2004
2005
OŠ
Zásoby v tunách (rozpětí)
10 000-15 000
8 000-13 000
9 000-14 000
8 000-13 000
Zásoby (index)
100
87
96
87
(81)
Celkově zůstala úroveň zásob poměrně stabilní. Mezi rokem 2003 a 2004 se o 13 % snížila, poté do konce roku 2005 vzrostla o 9 procentních bodů a nakonec zase o 9 procentních bodů klesla.
e) Investice a schopnost opatřit si kapitál
2003
2004
2005
OŠ
Investice (index)
100
369
177
62
(82)
Úroveň investic dosáhla nejvyšších hodnot v letech 2004 a 2005, kdy se díky stoupající poptávce na trhu zvýšily výrobní kapacity výrobního odvětví Společenství. V rámci šetření bylo zjištěno, že investice do budov, vybavení a strojů v roce 2003 i v období šetření byly zaměřeny především na zachování výrobní kapacity.
(83)
Na základě šetření se ukázalo, že došlo ke zhoršení finančních výsledků výrobního odvětví Společenství, nebylo však zjištěno, že by to mělo závažný vliv na jeho schopnost opatřit si kapitál ještě v posuzovaném období.
f) Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok
(84)
Vzhledem k velmi vysokým a zkreslujícím mimořádným nákladům, které vznikly v posuzovaném období hlavnímu výrobci ve Společenství, se nepovažovalo za vhodné zjišťovat ziskovost na základě čistého zisku před zdaněním. Tyto mimořádné náklady souvisely se změnou vlastnictví hlavního výrobce ve Společenství v roce 2001. Ziskovost výrobního odvětví Společenství se proto stanovila pomocí provozního zisku z prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům jako procento obratu z tohoto prodeje.
2003
2004
2005
OŠ
Ziskovost prodeje v ES (rozpětí)
7 %-17 %
3 %-13 %
2 %-12 %
(- 5 %)-(+ 5 %)
Ziskovost prodeje v ES (index)
100
38
29
8
Návratnost celkových investic (rozpětí)
(80 %)-(100 %)
(10 %)-(30 %)
(5 %)-(20 %)
(0 %)-(15 %)
Návratnost celkových investic (index)
100
17
12
4
Peněžní tok (index)
100
55
26
-7
(85)
Pokles prodejních cen mezi rokem 2003 a obdobím šetření výrazně ovlivnil ziskovost, jíž výrobní odvětví Společenství dosáhlo. V průběhu posuzovaného období ziskovost poklesla o více než 10 procentních bodů. Návratnost celkových investic se vypočítala vyjádřením čistého zisku před zdaněním obdobného výrobku jako procentní podíl čisté účetní hodnoty fixního majetku přiděleného obdobnému výrobku. Tento ukazatel se vyvíjel podobně jako ziskovost, tj. v průběhu posuzovaného období došlo k jeho výraznému snížení. Pokud jde o peněžní tok vytvořený výrobním odvětvím Společenství, byl zjištěn podobný negativní trend, který vyústil ve velmi výrazné celkové horšení finanční situace výrobního odvětví Společenství v období šetření.
g) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2003
2004
2005
OŠ
Počet zaměstnanců (index)
100
100
97
96
Průměrné náklady práce na zaměstnance
(index)
100
105
97
95
Produktivita (index)
100
103
123
132
(86)
Vzhledem k výrazné snaze snížit náklady došlo od roku 2004 k 4% snížení počtu pracovníků zaměstnaných ve výrobním odvětví Společenství. Od roku 2003 do období šetření se výrobnímu odvětví Společenství podařilo zvýšit produktivitu na zaměstnance o 32 %. Ve stejném období došlo ke snížení průměrných nákladů práce na zaměstnance o 5 %. Lze tedy konstatovat, že se výrobnímu odvětví Společenství v posuzovaném období podařilo dosáhnout velmi výrazného pokroku, pokud jde o efektivitu nákladů.
h) Výše dumpingového rozpětí
(87)
S ohledem na objem a cenu dumpingových dovozů nelze dopad vlastního dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
i) Odstranění následků dumpingu v minulosti
(88)
Pro nedostatek jakýkoli informací o dumpingu v období před situací hodnocenou v rámci stávajícího řízení se tato otázka považuje za irelevantní.
j) Růst
(89)
Šetření prokázalo, že v posuzovaném období se výrobnímu odvětví Společenství podařilo zvýšit svůj podíl na trhu Společenství o 1-2 %.
4.5. Závěr týkající se vzniklé újmy
(90)
Mezi rokem 2003 a obdobím šetření se řada ukazatelů týkajících se vzniklé újmy vyvíjela pozitivně: výrobnímu odvětví Společenství se podařilo zvýšit objem prodeje i podíl na trhu a investovat značné prostředky do budování dodatečné výrobní kapacity.
(91)
Vývoj finančních ukazatelů však byl dramatický: přiměřené ziskové rozpětí dosažené v roce 2003 se od roku 2004 do konce období šetření velmi rychle snižovalo. Návratnost investic a situace peněžního toku se vyvíjela exponenciálně negativně. Důvodem tohoto vývoje bylo, že se prudký nárůst cen surovin nemohl odrazit v prodejních cenách obdobného výrobku. Zatímco za normální situace na trhu by se v důsledku zvýšení cen surovin dal očekávat nárůst prodejních cen PVA o 10-20 %, prodejní ceny obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Společenství o 5 % poklesly, čímž došlo ke snížení ziskovosti. V období šetření však byly ceny dovozu z ČLR ještě nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, a to o 3,3 %, hodnoceno na základě váženého průměru.
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k předběžnému závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo závažnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINY
5.1. Úvod
(93)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingové dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR způsobily újmu výrobnímu odvětví Společenství do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Kromě dumpingových dovozů byly zkoumány i jiné známé faktory, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby se zajistilo, že možná újma způsobená těmito jinými faktory není přisuzována dumpingovým dovozům.
5.2. Účinek dumpingových dovozů
(94)
Dovoz z ČLR dosahoval v posuzovaném období poměrně vysoké úrovně, tj. trvale představoval minimálně 10 % podíl na trhu. Zároveň došlo ke snížení průměrných cen všech vyvážejících výrobců v ČLR o 2 %. Tyto ceny byly v období šetření o 3,3 % nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Společenství. S cílem zajistit svou přítomnost na domácím trhu a vzhledem k velmi nízkým tržním cenám, které byly důsledkem dovozu z ČLR, výrobní odvětví Společenství muselo snížit své prodejní ceny v posuzovaném období o 5 %.
(95)
Výsledkem těchto nekalých cenových praktik u dumpingových dovozů z ČLR proto bylo snížení cen výrobního odvětví Společenství, které nestačily na pokrytí významně vyšších nákladů na suroviny. To bylo potvrzeno podstatným snížením ziskovosti výrobního odvětví Společenství.
(96)
Vzhledem k uvedeným skutečnostem bylo zjištěno, že levný dovoz z ČLR, jehož ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, hrál rozhodující úlohu při zhoršování situace ve výrobním odvětví Společenství, což se odrazilo v prudkém poklesu ziskovosti a výrazném zhoršení ostatních finančních ukazatelů.
5.3. Vliv dalších faktorů
a) Dovoz pocházející ze třetích zemí s výjimkou ČLR
(97)
Podle Eurostatu a informací získaných v průběhu šetření byly hlavními třetími zeměmi, odkud se dovážel PVA, Spojené státy americké, Japonsko a Tchaj-wan.
Dovoz pocházející z jiných třetích zemí (množství)
Dovoz (tuny)
2003
2004
2005
OŠ
USA
11 313
21 207
22 919
22 638
Index (2003=100)
100
187
203
200
Japonsko
13 682
11 753
12 694
14 151
Index (2003=100)
100
86
93
103
Tchaj-wan (rozpětí)
11 000-14 000
13 000-16 500
10 000-13 000
9 000-12 000
Index (2003=100)
100
118
88
83
Dovoz pocházející z jiných třetích zemí (průměrná cena)
Průměrná cena (EUR)
2003
2004
2005
OŠ
USA
1 334
1 282
1 298
1 358
Index (2003=100)
100
96
97
102
Japonsko
1 916
1 532
1 846
1 934
Index (2003=100)
100
80
96
101
Tchaj-wan
1 212
1 207
1 308
1 302
Index (2003=100)
100
100
108
108
Podíl na trhu
Podíl na trhu (%)
2003
2004
2005
OŠ
USA
7,9 %
14,3 %
14,0 %
13,9 %
Japonsko
9,6 %
7,9 %
7,7 %
8,7 %
Tchaj-wan (index)
100
113
77
73
(98)
Dovoz ze Spojených států amerických se od roku 2003 prudce zvýšil a v období šetření činil více než 22 000 tun, což je téměř 14 % celkového trhu Společenství (pro vlastní spotřebu i volný trh). Šetřením se zjistilo, že se velká část tohoto prodeje týká prodeje mezi stranami ve spojení a že průměrné jednotkové ceny v rámci tohoto převodního prodeje se v celém posuzovaném období pohybovaly mezi 15 a 20 % nad průměrem cen CIF čínského dovozu. Kromě toho bylo stanoveno, že tato množství se prodávala dál nezávislým odběratelům za ceny o 10-20 % vyšší než výše uvedené převodní dovozní ceny. Jelikož tržní ceny PVA pocházejícího z USA byly následně přibližně stejné jako prodejní ceny PVA vyprodukovaného výrobním odvětvím Společenství, nehrály při poklesu cen, který byl zaznamenán v posuzovaném období, žádnou roli. Z toho lze tedy vyvodit závěr, že tento dovoz neměl na situaci výrobního odvětví Společenství podstatný vliv.
(99)
V posuzovaném období se uskutečnil také významný dovoz z Japonska, jehož podíl na trhu Společenství v období šetření tvořil téměř 9 %. Poté, co japonský dovoz v roce 2004 poklesl, od roku 2005 opět stoupal a v období šetření byl ve srovnání s rokem 2003 o 3 % vyšší. Na základě analýzy prodejních cen tohoto dovozu se však zjistilo, že průměrné dovozní ceny tohoto dovozu překračovaly ceny, kterých mohlo dosáhnout výrobní odvětví Společenství, a proto nepřispěly k negativnímu vývoji cen, který vedl k závažnému zhoršení situace výrobního odvětví Společenství.
(100)
V případě Tchaj-wanu se jednalo o dovoz od jediného výrobce, který při šetření plně spolupracoval. Vzhledem k tomu, že pod kód KN spadají i jiné produkty než dotčený výrobek, se zjistilo, že tyto údaje jsou spolehlivější než údaje Eurostatu. S ohledem na jejich důvěrný charakter jsou předloženy ve formě indexu nebo rozpětí. Tchajwanský dovoz po výrazném vzestupu v roce 2004 postupně klesal a v období šetření jeho podíl na celém trhu Společenství tvořil 6-7 % (tj. asi polovinu tržního podílu dovozu z ČLR). Ve stejném období stouply průměrné ceny tohoto dovozu o 8 %, což je opačný trend než trend cenového vývoje pozorovaný v případě dovozu z ČLR. V důsledku toho se rozdíl v cenách mezi PVA dovezeným z ČLR a PVA dovezeným z Tchaj-wanu v období šetření zvýšil na 12-18 %. Na základě těchto zjištění se dospělo k předběžnému závěru, že tento dovoz neměl na stav výrobního odvětví Společenství významný dopad.
(101)
Kromě dovozu z USA, Japonska a Tchaj-wanu je dovoz z ostatních zemí zanedbatelný. Vzhledem ke zjištěním týkajícím se tohoto dovozu, která jsou uvedena v 97. až 100. bodě odůvodnění, lze dospět k předběžnému závěru, že dovoz z jiných zemí než z ČLR nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
b) Možný prodej jiných výrobců ve Společenství na trhu Společenství
(102)
Jak je uvedeno v 54. a 55. bodě odůvodnění, existují informace o tom, že kromě dvou výrobců v rámci výrobního odvětví Společenství ve Společenství existují čtyři další společnosti vyrábějící dotčený výrobek. Tři z těchto společností, z nichž dvě při šetření spolupracovaly jako uživatelé, spotřebovávají veškerý PVA, který samy vyprodukují, při výrobě navazujících výrobků. Čtvrtá společnost vyrábí pouze velmi omezené množství PVA. Vzhledem k tomu se má za to, že ostatní výrobci ve Společenství nehráli při snižování cen na trhu a z toho plynoucí újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, žádnou úlohu.
c) Újma, kterou si výrobní odvětví Společenství způsobilo samo v důsledku nedostatečné efektivity nákladů
(103)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, je spojena s tím, že se výrobnímu odvětví Společenství nepodařilo zachovat si konkurenceschopnost s ohledem na náklady a že přijalo řadu nevhodných investičních rozhodnutí. V tomto ohledu, jak je uvedeno v 86. bodě odůvodnění, se při šetření zjistilo, že se ve výrobním odvětví Společenství v posuzovaném období podstatně zvýšila produktivita, a to v důsledku vyššího objemu výroby a nižšího počtu zaměstnanců. Kromě toho bylo stanoveno, že investice spojené se zvýšením výrobní kapacity (viz 73. bod odůvodnění výše) neměly podstatný vliv na velmi negativní trend, který byl pozorován s ohledem na vývoj finanční situace ve výrobním odvětví Společenství.
(104)
Jediným faktorem, který měl významný negativní vliv na náklady při výrobě obdobného výrobku v posuzovaném období, tak byl prudký vzestup cen hlavních surovin používaných pro výrobu obdobného výrobku, jak je vysvětleno v 78. až 79. bodě odůvodnění. Na základě šetření se ukázalo, že vývoj nákupních cen výrobního odvětví Společenství, pokud jde o VAM a energie, odpovídal vývoji cen těchto surovin na světovém trhu, a nelze je proto připisovat způsobu, jakým výrobní odvětví Společenství tyto komodity nakupovalo. Tento argument byl tudíž zamítnut.
d) Časová lhůta pro úpravu cen
(105)
Významný uživatel PVA konstatoval, že v tomto konkrétním odvětví je běžné, že se vzestup nákupních cen VAM v úpravě prodejních cen PVA směrem nahoru zpočátku neprojeví. To lze vysvětlit tak, že v tomto odvětví se standardně uplatňují dlouhodobé smlouvy, a proto běžně dochází ke značné časové prodlevě. Přestože je známo, že se určitý prodej ze strany výrobního odvětví Společenství uskutečňuje na základě dlouhodobých smluv, není v tomto ohledu obvyklé, aby tyto smlouvy obsahovaly pevně stanovené ceny na více než jeden rok. Ceny se v rámci těchto smluv sjednávají po určité době nebo poté, co dojde k významné změně cen surovin. Tento argument byl proto zamítnut.
5.4. Závěr týkající se příčin
(106)
Závěrem lze říci, že uvedená analýza prokázala, že dovoz z ČLR v posuzovaném období vedl k významnému snížení cen na trhu Společenství po celou tuto dobu. V období šetření byly ceny dovozu z ČLR výrazně nižší než ceny v rámci výrobního odvětví Společenství.
(107)
Toto snížení cen vedlo k významnému poklesu prodejních cen výrobního odvětví Společenství, který se navíc časově shodoval s prudkým snížením ziskovosti výrobního odvětví Společenství, návratnosti jeho investic a peněžního toku z provozní činnosti.
(108)
Na druhou stanu se přezkoumáním ostatních faktorů, které by mohly negativně ovlivnit výrobní odvětví Společenství, zjistilo, že žádný z těchto faktorů nemohl mít výrazný negativní vliv.
(109)
Na základě analýzy, která řádně rozlišila a oddělila účinky všech známých faktorů na situaci výrobního odvětví Společenství od škodlivých účinků dumpingových dovozů, byl proto učiněn předběžný závěr, že dumpingové dovozy pocházející z dotčené země způsobily výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
6. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
(110)
Komise zkoumala, zda i přes závěry o dumpingu, újmě a jejích příčinách neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není přijetí opatření v zájmu Společenství. Z tohoto důvodu a v souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zvažovala pravděpodobný dopad opatření na všechny zúčastněné strany.
6.1. Zájem výrobního odvětví Společenství
(111)
Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Společenství se skládá ze dvou společností s výrobními závody v Německu a ve Španělsku, které zaměstnávají řádově 200-300 osob přímo zapojených do výroby, prodeje a správy obdobného výrobku. Pokud dojde k přijetí opatření, dá se očekávat, že se pokles cen na trhu Společenství zastaví a prodejní ceny výrobního odvětví Společenství začnou opět stoupat, což povede ke zlepšení finanční situace výrobního odvětví Společenství.
(112)
Pokud by však antidumpingová opatření nebyla přijata, je pravděpodobné, že negativní tendence ve vývoji finančních ukazatelů výrobního odvětví Společenství, zejména ziskovosti, bude pokračovat i nadále. Výrobní odvětví Společenství by pak ztratilo významný podíl na trhu, protože by nebylo schopno podřídit se tržním cenám dovozu z ČLR. V nejhorším případě by výrobní odvětví Společenství muselo ukončit svou činnost v rámci volného trhu a pokračovat ve výrobě PVA pouze pro vlastní spotřebu. Pravděpodobným výsledkem by v obou případech bylo snižování výroby a investic, uzavírání některých výrobních kapacit a pokles počtu pracovních míst ve Společenství.
(113)
Závěrem lze říci, že uložení antidumpingových opatření by výrobnímu odvětví Společenství pomohlo zotavit se z účinků škodlivého dumpingu, které byly v průběhu šetření zjištěny.
6.2. Zájem nezávislých dovozců
(114)
Jak bylo uvedeno v 8. bodě odůvodnění, pět dovozců zařazených do vzorku, kteří zaslali vyplněné dotazníky, představovalo přibližně 80 % dovozu dotčeného výrobku do Společenství v období šetření. K informacím jednoho z dovozců zařazených do vzorku nebylo možné v této fázi přihlédnout, protože dvakrát zrušil dohodnutou inspekci na místě. Tři z vyplněných dotazníků byly ověřeny na místě.
(115)
Souhrnný podíl, který PVA představoval na celkovém obratu činnosti těchto dovozců, byl velmi malý. Průměrně se k dovozu PVA z ČLR vázala 3-4 % činnosti těchto dovozců. Dovozci mají mnohem širší spektrum činností, které zahrnují také všeobecný obchod a distribuci. Někteří dovozci nakupují prošetřovaný výrobek nejen v ČLR, ale také z jiných zdrojů v rámci Společenství i mimo něj, včetně výrobního odvětví Společenství. Průměrné ziskové rozpětí získané dovozci zařazenými do vzorku, pokud jde o obchod s PVA, činí přibližně 5 %.
(116)
Dovozci ve Společenství nesouhlasí s uložením opatření. Spolupracující dovozci argumentovali tím, že uložení opatření vážně poškodí jejich činnost, protože nebudou moci přenést zvýšené ceny na uživatele. Uvalení antidumpingového cla na dovoz z ČLR, jak bylo vysvětleno ve 111. bodě odůvodnění, by v tomto ohledu vedlo nejspíše k mírné úpravě tržních cen směrem nahoru. Lze proto očekávat, že dovozci nakupující dotčený výrobek v ČLR budou moci přenést tyto náklady na clo na konečného odběratele. Podstatně nižší ceny zjištěné po úpravě cen CIF na hranici Společenství tak, aby zahrnovaly náklady vniklé po dovozu, dávají tušit, že zde existuje prostor pro navýšení cen. Vzhledem k omezenému podílu prodeje tohoto výrobku v rámci činnosti dovozců a ziskového rozpětí dosahovaného jak celkově, tak i pouze s ohledem na PVA, se v každém případě očekává, že prozatímně stanovené clo nebude mít na finanční situaci těchto hospodářských subjektů podstatný vliv.
(117)
Ačkoli dovozci/distributoři s opatřeními nesouhlasí, je možno na základě dostupných informací učinit závěr, že nad jakýmikoli výhodami, které mohou získat z neuložení antidumpingových opatření, převažuje zájem výrobního odvětví Společenství, aby nepoctivé a újmu působící obchodní praktiky ČLR byly vykompenzovány.
6.3. Zájem uživatelů
(118)
Dotazník určený pro uživatele vyplnilo sedm uživatelů. Odpovědi dvou z těchto společností byly neúplné, a nemohly být proto zahrnuty do analýzy. Pět zbývajících společností používalo PVA k nejrůznějším účelům: při výrobě lepidel, průmyslových prachů, PVB, pro apreturu textilií a jejich konečnou úpravu a při výrobě pryskyřic.
(119)
Na základě informací o prodeji uvedených ve vyplněných dotaznících představoval nákup pěti spolupracujících uživatelů v období šetření asi 19 % celkové spotřeby PVA ve Společenství a jejich čínský dovoz dosahoval přibližně 22 % celkového dovozu z ČLR. Je důležité poznamenat, že dovoz z ČLR tvoří celkově pouze malou část jejich nákupu, tj. 15 %. Situace jednotlivých společností se však velmi liší: jeden ze spolupracujících uživatelů v období šetření z ČLR nedovážel vůbec, zatímco jiný spolupracující uživatel získával PVA výhradně z ČLR.
(120)
Spolupracující uživatelé předložili celou řadu argumentů proti uvalení cla.
(121)
Dvě společnosti používaly PVA k výrobě lepidel. Bylo zjištěno, že při výrobě těchto lepidel tvoří PVA hlavní část nákladů, která v závislosti na složení směsi může tvořit až 80 % výrobních nákladů. Tyto společnosti argumentovaly tím, že vzhledem k výraznému podílu PVA na výrobních nákladech a ziskovému rozpětí, kterého lze dosáhnout při prodeji lepidel, by uvalení antidumpingového cla mohlo vést k jejich bankrotu nebo nutnosti přesunout výrobu mimo Společenství. Tyto společnosti vyjádřily velmi vážné pochybnosti o tom, zda by jejich odběratelé byli ochotni platit případné zvýšení cen způsobené uvalením cla. Přestože je známo, že zisková rozpětí, kterých lze dosáhnout v tomto konkrétním sektoru, jsou poměrně malá, je v tomto ohledu nutné poznamenat, že navrhovaná opatření mají přímý vliv pouze na nákupní ceny PVA pocházejícího z ČLR, což je jeden zdroj dodávek, a že se tyto ceny v období šetření výrazně podbízely pod cenou výrobního odvětví Společenství. Z toho vyplývá, že vliv cla na výrobní náklady těchto společností při výrobě lepidel není zanedbatelný, avšak vhledem k navrhované výši cla se zdá, že není důvod, proč by jejich odběratelé nebyli ochotni se podílet alespoň na významné části vyšších nákladů.
(122)
Dvě další společnosti používaly PVA k výrobě PVB. PVA tvoří významnou nákladovou položku i v případě výroby PVB. Jedna z těchto společností, která PVB následně používá k výrobě PVB folií, uvedla, že případná opatření by ji mohla přimět k přesunu výroby PVB mimo Společenství. Tato společnost rovněž konstatovala, že vzhledem k době nutné k ověření, zda lze PVA používat k danému účelu, by pro ně změna dodavatele byla složitá a nákladná. Druhý výrobce PVB spolupracující ve funkci uživatele, který používá PVA nejen k výrobě PVB, ale především k výrobě průmyslových prachů, také poukázal na obtížný a zdlouhavý proces změny dodavatele a kromě toho vyjádřil obavy ohledně vyšších nákladů, které by mohly na základě uvažovaných opatření vzniknout.
(123)
Je zřejmé, že se nárůst nákladů na nákup PVA odrazí ve vyšších nákladech na výrobu PVB. Zároveň je nutné podotknout, že vzhledem k tomu, že dovoz z ČLR představuje 13 % trhu Společenství, 87 % PVA spotřebovaného v rámci Společenství se tato opatření přímo nedotknou. Navrhované clo je navíc poměrně nízké. Vzhledem k uvedeným skutečnostem a s přihlédnutím k dobrým tržním podmínkám v případě PVB se má za to, že vliv tohoto cla bude únosný.
(124)
Pokud jde o postup ověřování, zda lze PVA použít k danému účelu, je známo, že nároky na vlastnosti PVA mohou být vzhledem k určitým způsobům využití skutečně velmi vysoké a přesně vymezené, což vede ke zdlouhavému postupu ověřování vyžadujícímu rozsáhlé testování. Je však třeba připomenout, že antidumpingová opatření nejsou míněna tak, aby některým dodavatelům znemožňovala přístup na trh Společenství. Smyslem veškerých navrhovaných opatření je pouze obnovení spravedlivého obchodu a náprava narušené situace na trhu. Proto není důvod, proč by někteří uživatelé museli po zavedení opatření měnit dodavatele, a to především vzhledem k navrhované výši celní sazby.
(125)
Jeden spolupracující uživatel, výrobce tkanin ze směsi polyesteru a bavlny a bavlněných tkanin, který používá PVA pro apreturu textilií a konečnou úpravu surových textilií, uvedl, že opatření by mohla přimět společnost k tomu, aby přesunula své přádelny a tkalcovny mimo Společenství. V tomto ohledu bylo zjištěno, že podíl nákladů na PVA v rámci výrobních nákladů na výrobky této společnosti je poměrně omezený, tj. mezi 0,2 a 0,8 %. Vzhledem k navrhované celní sazbě se proto má za to, že vliv tohoto cla není významný.
(126)
A konečně společnost KEG, která podala stížnost, uvedla, že nepřijetí opatření by bylo proti zájmům uživatelů, jelikož slabé finanční výsledky spojené s činností společnosti KEG v sektoru PVA by mohly vést tuto společnost k tomu, aby opustila obchodní trh a zaměřila se na navazující trhy. Společnost KEG argumentovala tím, že pokud by k tomu mělo dojít, uživatelský průmysl by neměl dostatek dodávek, protože KEG je velkým a spolehlivým dodavatelem. Přestože tento argument ostatní dotčení uživatelé jednoznačně nepodpořili, potvrdilo se, že tři z pěti dotčených uživatelů skutečně nakupují významné množství PVA od společnosti KEG a že tuto společnost lze považovat za nejdůležitějšího dodavatele na trhu Společenství. Nelze proto vyloučit, že pokud by společnost KEG z jakéhokoli důvodu trh opustila, uživatelský průmysl by se potýkal se závažnými problémy s dodávkami.
6.4. Závěr týkající se zájmů Společenství
(127)
Lze očekávat, že zavedení opatření umožní výrobnímu odvětví Společenství zvýšit ziskovost. Vzhledem k nepříznivé finanční situaci ve výrobním odvětví Společenství existuje reálné riziko, že pokud nebudou opatření přijata, ve výrobním odvětví Společenství by mohlo dojít k uzavření výrobních provozů a propouštění zaměstnanců. Obecně by ze zavedení opatření mohli mít prospěch i uživatelé ve Společenství, protože by nebyly ohroženy dodávky dostatečného množství PVA, zatímco celkový nárůst nákupních cen PVA by byl mírný. Vzhledem k tomu se dospělo k předběžnému závěru, že proti zavedení opatření v tomto případě neexistují z hlediska zájmů Společenství žádné přesvědčivé důvody.
7. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(128)
S ohledem na závěry, k nimž se dospělo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinami a zájmem Společenství, je třeba uložit předběžná opatření týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, aby se zabránilo dalším újmám způsobeným výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy.
(129)
Pokud jde o dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Tchaj-wanu, dumping zatím zjištěn nebyl, jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění výše. Proto by neměla být uložena žádná prozatímní opatření. Vzhledem k době vydání tohoto rozhodnutí by bylo vhodné poskytnout zúčastněným stranám jeden měsíc na to, aby se k tomuto prozatímnímu rozhodnutí vyjádřily s tím, že poté by bylo případně možné řízení týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Tchaj-wanu ukončit.
7.1. Úroveň pro odstranění újmy
(130)
Prozatímní opatření týkající se dovozu pocházejícího z ČLR by měla mít takovou úroveň, aby se odstranila újma, kterou tento dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Společenství, aniž by bylo překročeno zjištěné dumpingové rozpětí. Při výpočtu výše cla nutného k odstranění následků dumpingu způsobujícího újmu se přihlíželo k tomu, že by veškerá opatření měla umožnit výrobnímu odvětví Společenství pokrýt své náklady a dosáhnout celkového zisku před zdaněním, kterého by mohlo být dosaženo za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingových dovozů.
(131)
Má se za to, že v roce 2003 na trhu Společenství existovala normální konkurenční situace bez škodlivého dumpingu, kdy výrobní odvětví Společenství dosáhlo běžného zisku v rozsahu uvedeném v 84. bodě odůvodnění výše. Na základě dostupných informací tak bylo předběžně zjištěno, že ziskové rozpětí odpovídající této úrovni lze považovat za vhodnou úroveň, které by výrobní odvětví Společenství dosáhlo bez dumpingu působícího újmu.
(132)
Požadované zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny stanovené pro výpočet dumpingu na stejné úrovni obchodu s cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, která nezpůsobuje újmu. Cena, která nezpůsobuje újmu, byla vypočtena tak, že se prodejní cena každého výrobce v rámci výrobního odvětví Společenství upravila vzhledem k hranici ziskovosti a přidalo se uvedené ziskové rozpětí. Všechny rozdíly zjištěné na základě tohoto srovnání byly poté vyjádřeny jako procento celkové dovozní hodnoty CIF. Jelikož žádnému ze spolupracujících čínských výrobců nebyl přiznán status tržního hospodářství či individuálního zacházení a s ohledem na vysokou míru spolupráce, prozatímní jednotné celostátní úroveň pro odstranění újmy byla vypočtena jako vážený průměr rozpětí újmy všech tří spolupracujících vyvážejících výrobců z Číny.
(133)
Takto stanovené rozpětí újmy stanovené v případě ČLR bylo podstatně vyšší než zjištěné dumpingové rozpětí.
7.2. Prozatímní opatření
(134)
S ohledem na předchozí závěry a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se předpokládá, že na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR je třeba uvalit prozatímní antidumpingové clo, a to ve výši rovné nejnižší zjištěné hodnotě rozpětí dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla.
(135)
Na základě výše uvedeného činí navrhovaná celní sazba na dotčený výrobek pocházející z ČLR 10,0 %.
7.3. Závěrečné ustanovení
(136)
V zájmu řádného úředního postupu by měl být stanoven termín, během něhož mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Kromě toho je nutné uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem přijetí konečných opatření může být nezbytné je přezkoumat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na některé polyvinylalkoholy ve formě homopolymerových pryskyřic s viskozitou (měřenou ve 4 % roztoku) minimálně 3 mPas a maximálně 61 mPas a se stupněm hydrolýzy minimálně 84,0 mol % a maximálně 99,9 mol % kódu KN ex 3905 30 00 (kód TARIC 3905300020) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, které se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením, se v případě výrobků uvedených v odstavci 1 stanovuje na 10 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu ve Společenství podléhá složení jistoty ve výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 384/96, mohou zúčastněné strany požádat o zveřejnění závažných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo přijato toto nařízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat Komisi o ústní slyšení do jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 384/96 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 17. září 2007.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1069/2007
av den 17 september 2007
om införande av en preliminär antidumpningstull på import av polyvinylalkohol med ursprung i Folkrepubliken Kina
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (”grundförordningen”), särskilt artikel 7,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Inledande
(1)
Den 19 december 2006 meddelade kommissionen, i enlighet med artikel 5 i grundförordningen, genom ett tillkännagivande (nedan kallat ”tillkännagivandet om inledande”) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (2), att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till gemenskapen av polyvinylalkohol med ursprung i Folkrepubliken Kina och Taiwan (nedan kallade ”de berörda länderna”).
(2)
Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 6 november 2006 av Kuraray Specialties Europe GmbH (nedan kallad ”klaganden”), sedan januari 2007 under namnet Kuraray Europe GmbH, som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av gemenskapens totala produktion av polyvinylalkohol. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning om dumpning av polyvinylalkohol med ursprung i de berörda länderna och om därav följande väsentlig skada som ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.
1.2 Parter som berörs av förfarandet
(3)
Kommissionen underrättade officiellt den klagande gemenskapstillverkaren och övriga kända gemenskapstillverkare, exporterande tillverkare i de berörda länderna, importörer, handlare och användare som den visste var berörda, samt företrädare för de berörda exportländerna om att förfarandet hade inletts. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som anges i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.
(4)
För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (”marknadsekonomisk status”) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsformulär till de exporterande tillverkare som den visste var berörda och till myndigheterna i Kina. En exporterande tillverkare i Kina ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen eller om individuell behandling, om undersökningen skulle visa att tillverkaren inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status.
(5)
Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och importörer i gemenskapen, förutsågs i tillkännagivandet om inledande ett stickprovsförfarande för fastställande av dumpning och skada enligt artikel 17 i grundförordningen.
(6)
När det gäller de exporterande tillverkarna i Kina och mot bakgrund av att bara tre exporterande tillverkare samarbetade, beslöts det emellertid att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt.
(7)
När det gäller importörerna av polyvinylalkohol, begärde kommissionen att alla kända importörer skulle lämna uppgifter om import och försäljning av den berörda produkten. På grundval av de uppgifter som kom in från 14 samarbetsvilliga importörer valde kommissionen ut fem importörer: två i Tyskland, en i Italien, en i Nederländerna och en i Amerikas förenta stater. Dessa importörer svarade för den största representativa försäljningsvolym för samarbetsvilliga importörer i gemenskapen (cirka 80 %) som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande.
(8)
Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar på frågeformuläret inkom från två gemenskapstillverkare, tre exporterande tillverkare i Kina, en exporterande tillverkare i Taiwan, de fem importörer som ingår i urvalet och sju användare i gemenskapen.
(9)
När det gäller besvarade frågeformulär från användare, var två av dessa ofullständiga och kunde därför inte beaktas. Dessutom lämnade flera användare synpunkter utan att besvara frågeformuläret.
(10)
En av de importörer som ingår i urvalet lämnade återbud till ett överenskommet kontrollbesök på ett mycket sent stadium. Följaktligen kunde uppgifterna från detta företag inte kontrolleras och kunde tills vidare inte beaktas.
(11)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för beviljandet av marknadsekonomisk status eller individuell behandling när det gäller Kina och för ett preliminärt avgörande om dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse när det gäller båda länderna. Kontrollbesök gjordes hos följande företag:
a)
Tillverkare i gemenskapen
-
Kuraray Europe GmbH, Frankfurt, Tyskland
-
Celanese Chemicals Ibérica S.L., Tarragona, Spanien
b)
Exporterande tillverkare i Taiwan
-
Chang Chun Petrochemical Co. Ltd, Taipei
c)
Exporterande tillverkare i Kina
-
Shanxi Sanwei Group Co., Ltd, Hongdong
d)
Icke-närstående importörer i gemenskapen
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Nederländerna
-
Menssing Chemiehandel & Consultants GmbH, Hamburg, Tyskland
-
Omya Peralta GmbH, Hamburg, Tyskland
d)
Användare i gemenskapen
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Nederländerna
-
Wacker Chemie AG, Burghausen, Tyskland
(12)
Med hänsyn till behovet av att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare i Kina som inte ansökt om marknadsekonomisk status eller inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status, utfördes ett kontrollbesök för att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från det jämförbara landet, Japan, på plats hos följande tillverkare:
-
Kuraray Japan, Tokyo
1.3 Undersökningsperiod
(13)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2005 till och med den 30 september 2006 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller ”UP” i tabeller). Undersökningen av de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2003 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
2.1 Berörd produkt
(14)
Den produkt som enligt klagomålet dumpas utgörs av vissa polyvinylalkoholer i form av hartser av homopolymerer med en viskositet (mätt i en 4-procentig lösning) på minst 3 och högst 61 mPa och en hydrolysgrad på minst 84,0 och högst 99,9 molprocent med ursprung i Folkrepubliken Kina och Taiwan (nedan kallad ”den berörda produkten”), som vanligtvis klassificeras enligt KN-nummer ex 3905 30 00.
(15)
Polyvinylalkohol tillverkas genom hydrolys av polyvinylacetat, som tillverkas genom polymerisation av vinylacetatmonomer (den senare tillverkas huvudsakligen av eten och ättiksyra). Polyvinylalkohol har en mängd olika tillämpningar. I gemenskapen används den i huvudsak för tillverkning av polyvinylbutyral (25-29 % av förbrukningen), polymerisationshjälpmedel (21-25 %), pappersbeläggningar (17-21 %), lim (13-17 %) och för textilappretering (8-12 %).
(16)
En gemenskapsanvändare hävdade att en särskild produkt som denne köpte från Kina inte skulle anses som den berörda produkten, eftersom i) den inte är en standardmodell av polyvinylalkohol och har olika och mycket speciella kemiska och fysiska egenskaper samt ii) den har annorlunda användningsområden och tillämpningar än den polyvinylalkohol som lagerhålls.
(17)
När det gäller det första argumentet, fann man att denna modell omfattas av produktdefinitionen i skäl 14 och att den har samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper som de andra modeller som omfattas av produktdefinitionen. När det gäller det andra argumentet, användes denna särskilda modell för tillverkningen av polyvinylbutyral, som inte bara är den viktigaste tillämpningen utan också den snabbast växande marknaden för polyvinylalkohol i gemenskapen (se skäl 15). Det vore orealistiskt att karakterisera en sådan marknad som något annat än standard. Man fann dessutom att de genomsnittliga priserna som betalats för polyvinylalkohol för de olika tillämpningarna låg på samma nivå. Mot bakgrund av dessa resultat ansågs det inte finnas skäl att utesluta denna modell från produktdefinitionen och därför avvisades påståendet.
2.2 Likadan produkt
(18)
Undersökningen visade att den polyvinylalkohol som tillverkades och såldes i gemenskapen av gemenskapsindustrin, den polyvinylalkohol som tillverkades och såldes på hemmamarknaderna i Taiwan och Folkrepubliken Kina, den polyvinylalkohol som tillverkades i Taiwan och Folkrepubliken Kina och exporterades till gemenskapen samt den polyvinylalkohol som tillverkades och såldes i Japan alla har samma grundläggande kemiska och fysiska egenskaper och användningsområden. De anses därför vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen.
3. DUMPNING
3.1 Taiwan
3.1.1 Normalvärde
(19)
Vid beräkningen av normalvärdet fastställdes det först huruvida den enda exporterande taiwanesiska tillverkarens inhemska försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder var representativ, dvs. om denna försäljningsvolym motsvarade minst 5 % av dess totala exportförsäljning av den berörda produkten till gemenskapen i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen.
(20)
För varje produkttyp som den exporterande tillverkaren sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den typ som exporterades till gemenskapen fastställdes om den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs som tillräckligt representativ om den totala inhemska försäljningsvolymen av den produkttypen till oberoende kunder under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av den totala försäljningsvolymen för en jämförbar produkttyp som exporterats till gemenskapen.
(21)
Kommissionen undersökte därefter om försäljningen på hemmamarknaden av varje typ av den berörda produkten, som såldes i representativa kvantiteter på denna marknad, kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att andelen lönsam inhemsk försäljning till oberoende kunder av varje exporterad produkttyp under undersökningsperioden fastställdes.
(22)
För de produkttyper för vilka mer än 80 % av försäljningsvolymen på den inhemska marknaden inte låg under enhetskostnaden och för vilka det vägda genomsnittliga försäljningspriset motsvarade minst den vägda genomsnittliga produktionskostnaden, beräknades normalvärdet för varje produkttyp som ett vägt genomsnitt av alla inhemska försäljningspriser för typen i fråga.
(23)
I fall där volymen av den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av endast denna typ, förutsatt att denna försäljning utgjorde minst 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen.
(24)
I de fall där den lönsamma försäljningen av produkttypen utgjorde mindre än 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, ansågs försäljningen av denna typ inte ha skett i tillräckliga kvantiteter för att normalvärdet skulle kunna fastställas på grundval av det inhemska priset.
(25)
I de fall de inhemska priserna för den särskilda produkttypen när den såldes av den exporterande tillverkaren inte kunde användas för fastställandet av normalvärdet, måste normalvärdet konstrueras i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.
(26)
När normalvärdet konstruerades enligt artikel 2.3 i grundförordningen baserades beloppen för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst på faktiska uppgifter om den undersökta exporterande tillverkarens tillverkning och försäljning av den likadana produkten vid normal handel, i enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen.
3.1.2 Exportpris
(27)
Den enda exporterande tillverkaren exporterade sin produkt direkt till oberoende kunder i gemenskapen. Exportpriserna fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas av dessa oberoende kunder för den berörda produkten.
3.1.3 Jämförelse
(28)
Normalvärdet och exportpriserna för den enda exporterande tillverkaren jämfördes fritt fabrik. För att man skulle få en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för olikheter som påverkade prisernas jämförbarhet, dvs. olikheter i fråga om transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, packnings- och kreditkostnader, kostnader efter försäljning (säkerhets- och garantikostnader) samt andra faktorer (bankavgifter) om så var tillämpligt och skäligt.
3.1.4 Dumpningsmarginal
(29)
En jämförelse av normalvärdet med exportpriserna visade på en dumpningsmarginal på - 2,30 % för den enda exporterande tillverkaren i Taiwan, Chang Chun Petrochemical Co. Ltd, under undersökningsperioden.
(30)
Med hänsyn till att det enda samarbetsvilliga företaget är den enda exporterande tillverkaren av den berörda produkten i Taiwan och att företaget står för 100 % av Taiwans export till gemenskapen under undersökningsperioden, drogs slutsatsen att någon dumpning inte förelåg för Taiwans del.
3.2 Folkrepubliken Kina
3.2.1 Marknadsekonomisk status
(31)
Vid antidumpningsundersökningar som rör import med ursprung i Kina skall enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet fastställas i enlighet med artikel 2.1-2.6 i samma förordning för de tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen, dvs. i de fall de exporterande tillverkarna har visat att marknadsekonomiska förhållanden råder vid deras tillverkning och försäljning av den likadana produkten. Dessa kriterier är i korthet följande:
-
Företagets beslut fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande och dess kostnader återspeglar marknadsvärden.
-
Företaget har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och tillämpas för alla ändamål.
-
Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.
-
Det finns lagstiftning om konkurser och om ägande som garanterar stabilitet och rättssäkerhet.
-
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
(32)
En exporterande tillverkare i Kina och dess närstående handelsföretag ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och lämnade inom tidsfristen in ansökningsblanketten för exporterande tillverkare som ansöker om sådan status. Tillverkaren tillverkar den berörda produkten, medan det närstående handelsföretaget sköter exportförsäljningen av den berörda produkten. Kommissionen har som praxis att undersöka huruvida en grupp av närstående företag som helhet uppfyller kriterierna för marknadsekonomisk status.
(33)
När det gäller den exporterande tillverkaren och dess handelsföretag, inhämtade kommissionen alla uppgifter den ansåg vara nödvändiga och kontrollerade på plats hos företagen i fråga alla uppgifter som lämnats i ansökan om marknadsekonomisk status.
(34)
Det framgick av undersökningen att den kinesiska exporterande tillverkaren inte kunde beviljas marknadsekonomisk status, eftersom det första kriteriet i artikel 2.7 c i grundförordningen inte var uppfyllt.
(35)
Den exporterande tillverkaren, liksom dess närstående handelsföretag, befanns vara kontrollerade av helt statsägda företag, som innehade en klar majoritet av styrelseposterna i bolagsstyrelsen i en utsträckning som var oproportionerlig i förhållande till deras aktieinnehav. Dessutom var det staten som ytterst hade aktiemajoriteten i företaget under undersökningsperioden. Eftersom de berörda företagen inte kunde lägga fram tillräckliga bevis för att skingra misstankarna om ansenlig statlig inblandning i företagsbesluten, beslöt man att denna företagsgrupp är föremål för en betydande statlig kontroll och inblandning. Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter på ovanstående slutsatser. De synpunkter som inkom ändrade inte slutsatserna.
(36)
Av ovanstående framgår att den exporterande kinesiska tillverkaren och dess närstående handelsföretag inte har visat att de uppfyller alla kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen och att de därför inte kan beviljas marknadsekonomisk status.
3.2.2 Individuell behandling
(37)
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen bör en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterierna i artikel 9.5 i samma förordning.
(38)
Den enda kinesiska exporterande tillverkaren och dess närstående handelsföretag som hade ansökt om marknadsekonomisk status ansökte också om individuell behandling för den händelse de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status.
(39)
På grundval av tillgängliga uppgifter konstaterades att företagen inte lyckades visa att de kumulativt uppfyllde alla kraven för individuell behandling i artikel 9.5 i grundförordningen. Det konstaterades nämligen att företagen inte lyckades uppfylla kravet enligt artikel 9.5 c i grundförordningen att majoriteten av aktierna i företaget skall tillhöra enskilda personer och att statliga tjänstemän i styrelsen eller i viktiga ledningspositioner skall utgöra en minoritet, eller så måste det påvisas att företaget ändå är tillräckligt oberoende i fråga om statlig inblandning, av de orsaker som förklaras i skäl 35.
3.2.3 Jämförbart land
(40)
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen skall normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna eller det konstruerade värdet i ett jämförbart land.
(41)
I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade för avsikt att för fastställande av normalvärdet för Kina använda Japan som ett lämpligt jämförbart land och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta val. Några berörda parter hade invändningar mot detta val och föreslog att Indien eller Taiwan skulle användas i stället.
(42)
I Indien finns det ingen nämnvärd tillverkning av den likadana produkten. Taiwan undersöktes och man kom fram till att uppgifterna i det landet kan vara snedvridna på grund av dumpning. Parterna underrättades därför om att Japan valts ut som ett jämförbart land, eftersom landet inte ingår i undersökningen och har en representativ tillverkning av den likadana produkten med rättvisa konkurrensvillkor.
(43)
Kommissionen sökte samarbete med fyra kända tillverkare i Japan och sände ut det relevanta frågeformuläret till dem. Två av de fyra japanska tillverkarna svarade på frågeformuläret. En av dem lämnade emellertid inte fullständiga uppgifter och godtog inte något kontrollbesök. Uppgifterna från den enda japanska tillverkare som samarbetade fullt ut kontrollerades på plats.
(44)
Vid kontrollbesöket hos den exporterande tillverkaren i Taiwan fann man emellertid att Taiwan inte dumpade under undersökningsperioden. Valet av jämförbart land togs därför på nytt under övervägande.
(45)
Produktionsvolymen i Taiwan utgör mer än 100 % av volymen av den kinesiska exporten av den berörda produkten till gemenskapen. Marknaden i Taiwan kännetecknas vidare av öppenhet, med tanke på att importtullarna är låga (tull på 5 % för mest gynnad nation). Undersökningen visade också att det fanns en betydande inhemsk försäljning av den likadana produkten i Taiwan och att importen till den taiwanesiska marknaden var tillräcklig. Den taiwanesiska marknaden ansågs därför vara tillräckligt konkurrensutsatt och representativ för fastställandet av normalvärdet för Folkrepubliken Kina.
(46)
Importen av polyvinylalkohol till Taiwan utgör dessutom ungefär 15 % av den inhemska förbrukningen jämfört med bara 3 % när det gäller Japan, vilket visar att den japanska marknaden är mindre lämplig än den taiwanesiska när det gäller konkurrens genom import. Mot bakgrund av ovanstående beslöts det preliminärt att Taiwan är det mest lämpliga jämförbara landet i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen.
3.2.4 Normalvärde
(47)
Efter valet av Taiwan som jämförbart land (se skäl 46) och i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen, användes det normalvärde som fastställdes för Taiwan (se skäl 19-26) i beräkningen av dumpning avseende Folkrepubliken Kina.
3.2.5 Exportpris
(48)
Eftersom de tre samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna stod för nästan all export av den berörda produkten till gemenskapen under undersökningsperioden, användes deras egna uppgifter om exporten för att fastställa exportpriset. Uppgifternas tillförlitlighet kontrollerades hur som helst mot Eurostats importuppgifter och de stämde någorlunda överens.
(49)
De tre samarbetsvilliga kinesiska tillverkarnas exportförsäljning till gemenskapen skedde antingen direkt till oberoende kunder i gemenskapen eller via närstående handelsföretag, belägna i exportlandet.
(50)
Priserna för all exportförsäljning fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas.
3.2.6 Jämförelse
(51)
Normalvärdena för den enda tillverkaren i det jämförbara landet Taiwan och exportpriserna för de tre samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna jämfördes på nivån fritt fabrik. För att man skulle få en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för olikheter i fråga om transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, packnings- och kreditkostnader, liksom provisioner när så var tillämpligt och skäligt.
3.2.7 Dumpningsmarginal
(52)
Eftersom varken marknadsekonomisk status eller individuell behandling beviljades för de tre samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna, beräknades en landsomfattande dumpningsmarginal för hela Folkrepubliken Kina med hjälp av de tre samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarnas vägda genomsnittliga exportpriser fritt fabrik.
(53)
Jämförelsen mellan det vägda genomsnittliga kinesiska exportpriset och det vägda genomsnittliga normalvärdet för det jämförbara landet visade på en dumpningsmarginal på 10,06 %.
4. SKADA
4.1 Tillverkning i gemenskapen och gemenskapsindustrin
(54)
Den likadana produkten tillverkas för försäljning av tre företag i gemenskapen. Kuraray Europe GmbH (”KEG”) i Tyskland, Celanese Ibérica Chemicals (”Celanese”) i Spanien och en tredje tillverkare som tillverkar mycket begränsade kvantiteter och som inte samarbetade i undersökningen. Företagen KEG och Celanese samarbetade till fullo i undersökningen.
(55)
Utöver den tillverkning som nämns ovan, tillverkar tre gemenskapstillverkare den likadana produkten, men enbart för internt bruk. Två av dessa företag samarbetade i undersökningen i egenskap av användare, eftersom de också köpte betydande mängder av den berörda produkten för tillverkning av egna produkter i ett senare led.
(56)
Eftersom de två samarbetsvilliga tillverkare som nämns i skäl 54 stod för 80 % av den totala gemenskapsproduktionen (för internt bruk och för icke-internt bruk) under undersökningsperioden, anses det att de står för en betydande del av gemenskapens sammanlagda tillverkning av den likadana produkten. De anses därför utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen (nedan kallad ”gemenskapsindustrin”).
(57)
Eftersom gemenskapsindustrin endast omfattar två tillverkare, var det nödvändigt att indexera uppgifterna om dessa, i syfte att skydda konfidentiella uppgifter i enlighet med artikel 19 i grundförordningen.
(58)
För att avgöra om gemenskapsindustrin lidit skada och fastställa förbrukningen och de olika ekonomiska indikatorerna avseende gemenskapsindustrins situation, undersöktes om och i vilken utsträckning man i denna analys borde beakta den efterföljande användningen av den likadana produkt som tillverkas av gemenskapsindustrin.
(59)
Polyvinylalkohol används som insatsvara för en rad andra produkter. I gemenskapen används polyvinylalkohol ofta vid tillverkningen av polyvinylbutyral, som används i lim, för bestrykning av papper, som polymerisationshjälpmedel och för textilappretering. I undersökningen fann man vidare att en av gemenskapens tillverkare, som sålde det mesta av sin egenproducerade polyvinylalkohol på den öppna marknaden, också använde betydande volymer av den egenproducerade polyvinylalkoholen för vidare bearbetning inom samma företag. Detta kallas företagsintern användning. Såsom förklaras i skäl 55, tillverkade tre andra gemenskapsföretag polyvinylalkohol enbart för företagsintern användning, men utöver denna tillverkning köpte åtminstone två av dem, i egenskap av användare, betydande mängder polyvinylalkohol på marknaden för vidare bearbetning i senare led.
(60)
Man fann att de kvantiteter som användes för företagsintern användning av de berörda gemenskapsföretagen i princip skulle ha kunnat ersättas av inköpt polyvinylalkohol, dvs. om omständigheterna på marknaden eller ekonomiska överväganden skulle medföra en sådan förändring. De har därför inkluderats i analysen av gemenskapsmarknaden.
4.2 Förbrukningen i gemenskapen
(61)
Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av försäljningsvolymen på den öppna marknaden av gemenskapsindustrins egna produktion på gemenskapsmarknaden, gemenskapsindustrins företagsinterna användning, produktionsvolymen från andra (mindre) gemenskapstillverkare, enligt uppgifter från den mest använda databasen i denna särskilda bransch, de två användarnas företagsinterna användning (se skäl 55), de verifierade importvolymerna från den enda taiwanesiska tillverkaren samt Eurostats uppgifter om importvolymerna till gemenskapen från alla andra länder.
(62)
När det gäller Eurostats uppgifter om importvolymerna till gemenskapen, klassificeras den berörda produkten för närvarande enligt KN-nummer ex 3905 30 00 (se skäl 14). Eurostats uppgifter om detta ex KN-nummer inbegriper också vissa nischprodukter som inte ingår i produktdefinitionen. Eftersom det ur denna mer allmänna produktkategori inte var möjligt att ta fram uppgifter bara för den berörda produkten, justerades uppgifterna på grundval av uppgifterna i klagomålet om dessa nischprodukter.
(63)
När det gäller Eurostat-uppgifterna bör man också lägga märke till att viss import av den berörda produkten angavs som ”hemligt extra” och att det därför inte fanns några ursprungliga uppgifter att tillgå i den allmänna databasen. Själva uppgifterna om ursprungsland för den import som deklarerats har erhållits från de behöriga tullmyndigheterna och dessa uppgifter har därför tagits med i alla relevanta tabeller och analyser.
(64)
Mot denna bakgrund konstaterades det att förbrukningen av polyvinylalkohol under skadeundersökningsperioden ökade kraftigt, särskilt mellan 2004 och 2005. Ökningen av förbrukningen under skadeundersökningsperioden var 14 %, vilket i huvudsak berodde på en snabbt växande efterfrågan på polyvinylalkohol som råvara för tillverkning av polyvinylbutyral, som används vid tillverkning av film eller plattor av polyvinylbutyral. Polyvinylbutyral-film används som mellanskikt i tillverkningen av laminerat säkerhetsglas inom bilindustrin och som byggnadsmaterial, vilket är en snabbt växande marknad i gemenskapen.
2003
2004
2005
UP
Förbrukning i ton
142 894
148 807
163 851
163 096
Index (2003 = 100)
100
104
115
114
4.3 Import från de berörda länderna
(65)
Eftersom dumpningsmarginalen för Taiwan ligger under miniminivån, bör import med ursprung i detta land tills vidare inte tas med vid skadebedömningen.
a) Volym och marknadsandel för den berörda importen
(66)
Importvolymen av produkten i fråga minskade med 39 % mellan 2003 och 2004, ökade med 29 % under 2005, för att sedan minska något igen, så att resultatet blir en minskning på 11 % under undersökningsperioden jämfört med 2003.
Import
2003
2004
2005
UP
Kina ton
24 067
14 710
21 561
21 513
Index (2003 = 100)
100
61
90
89
(67)
Marknadsandelen för importen från Kina minskade också kraftigt för att sedan gå upp igen. Under 2005 och undersökningsperioden stod importen från Kina för omkring 13 % av hela gemenskapsmarknaden.
Marknadsandel Kina
2003
2004
2005
UP
Gemenskapsmarknaden
17 %
10 %
13 %
13 %
Index (2003 = 100)
100
59
78
78
b) Priser
(68)
Mellan 2003 och undersökningsperioden minskade det genomsnittliga priset på importen av den berörda produkten med ursprung i Kina med 2 %.
Enhetspriser
2003
2004
2005
UP
Kina (EUR/ton)
1 150
1 115
1 164
1 132
Index (2003 = 100)
100
97
101
98
c) Prisunderskridande
(69)
För att fastställa prisunderskridandet analyserades prisuppgifterna avseende undersökningsperioden. Den utgick från gemenskapsindustrins försäljningspriser netto, efter rabatter och andra avdrag. Vid behov justerades dessa priser till nivån fritt fabrik, det vill säga exklusive fraktkostnader i gemenskapen. Importpriserna från Kina jämfördes också netto, efter rabatter och avdrag, och vid behov justerade till nivån cif vid gemenskapens gräns, och med en lämplig justering för tullavgifter (6,5 %) och kostnader efter importen som importörerna i gemenskapen hade.
(70)
Gemenskapsindustrins försäljningspriser och importpriserna från Kina jämfördes i samma handelsled, nämligen ledet oberoende kunder inom gemenskapens marknad. Eftersom det ansågs att jämförelsen per modell borde vara meningsfull och rättvis och att en jämförelse inte skulle tillåtas mellan en standardform och en specialform som båda faller inom ramen för definitionen av den berörda produkten, blev man tvungen att utesluta ett begränsat antal modeller från jämförelsen. Dessa modeller utgjorde 35 % av importen från Kina, men bara en mycket liten del av gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden.
(71)
Under undersökningsperioden uppgick den vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalen, uttryckt i procent av gemenskapsindustrins försäljningspriser, till 3,3 % för Kina.
4.4 Gemenskapsindustrins situation
(72)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. De flesta indikatorer anges av sekretesskäl i indexerad form eller i form av intervall, eftersom analysen endast rör två företag.
a) Tillverkning, kapacitet och kapacitetsutnyttjande
2003
2004
2005
UP
Tillverkning i ton (intervaller)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Tillverkning (index)
100
103
119
126
Produktionskapacitet i ton (intervaller)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Produktionskapacitet (index)
100
107
129
133
Kapacitetsutnyttjande (index)
100
97
92
94
(73)
Gemenskapsindustrins produktion ökade med 26 % under skadeundersökningsperioden. Den kraftiga ökningen av produktionskapaciteten, framförallt 2005, utlöstes av den ökade efterfrågan på gemenskapsmarknaden.
(74)
Mellan 2003 och undersökningsperioden byggde gemenskapsindustrin upp ytterligare produktionskapacitet. Under samma period minskade kapacitetsutnyttjandet med 6 %.
b) Försäljningsvolym och marknadsandelar i gemenskapen
(75)
Av tabellen framgår gemenskapsindustrins resultat när det gäller dess försäljning till oberoende kunder i gemenskapen.
Gemenskapsindustrin
2003
2004
2005
UP
Försäljningsvolym (index)
100
110
112
122
Marknadsandel (index)
100
104
97
104
(76)
Gemenskapsindustrins försäljning till oberoende kunder i gemenskapen ökade med 22 % från 2003 fram till undersökningsperioden. Detta bör ses mot bakgrund av en ökande förbrukning i gemenskapen.
(77)
Gemenskapsindustrins marknadsandel ökade 2004, minskade sedan kraftigt 2005 och var under undersökningsperioden 4 % högre än under 2003.
c) Priser i gemenskapen
(78)
Den viktigaste råvaran vid tillverkningen av polyvinylalkohol är vinylacetatmonomer. Vinylacetatmonomer är en basvara och priserna på den bestäms följaktligen genom balansen på marknaden när det gäller tillgång och efterfrågan. Marknadspriset på vinylacetatmonomer kan fluktuera kraftigt beroende på priserna på olja och gas, eftersom de viktigaste insatsvarorna vid tillverkningen av vinylacetatmonomer är ättiksyra (vid framställningen används stora mängder naturgas) och eten (framställs genom distillation av kolväten). Energi är således också en viktig kostnad vid framställningen av polyvinylalkohol ur vinylacetatmonomer. Energins andel av kostnaderna vid tillverkningen av polyvinylalkohol uppgår följaktligen till 50-60 %, och man kan därför under normala förhållanden vänta sig att betydande förändringar i olje- och gaspriserna direkt påverkar försäljningspriset på polyvinylalkohol.
(79)
Det konstaterades att de globala marknadspriserna på dessa råvaror ökade kraftigt mellan 2003 och undersökningsperioden. Under denna period ökade priserna på vinylacetatmonomer med 20-30 % och ökningen av energikostnaderna var ännu högre. Denna drastiska prisutveckling på de viktigaste råvarorna återspeglades inte i högre försäljningspriser för gemenskapsindustrin. Gemenskapsindustrins försäljningspriser minskade under samma period med 5 %, med ett särskilt dåligt år 2004 (-7 %). I stället för att överföra den totala kostnadsökningen till sina kunder blev gemenskapsindustrin således tvungen att sänka priserna för att inte förlora kunder.
2003
2004
2005
UP
Enhetspriser i EUR (intervaller)
1 300-1 800
1 100-1 600
1 200-1 700
1 200-1 700
Enhetspriser (index)
100
93
95
95
d) Lager
(80)
Siffrorna nedan visar lagervolymen vid utgången av varje period.
2003
2004
2005
UP
Lager i ton (intervaller)
10 000-15 000
8 000-13 000
9 000-14 000
8 000-13 000
Lager (index)
100
87
96
87
(81)
Lagernivåerna var generellt sett relativt stabila. De minskade med 13 % mellan 2003 och 2004 för att sedan öka med 9 % till i slutet av 2005 och till sist minska igen med 9 %.
e) Investeringar och förmåga att anskaffa kapital
2003
2004
2005
UP
Investeringar (index)
100
369
177
62
(82)
Investeringarna var som störst 2004 och 2005, när gemenskapsindustrins produktionskapacitet ökade till följd av den ökade efterfrågan på marknaden. Under undersökningen konstaterades det att investeringar i byggnader, anläggningar och maskiner under 2003 och under undersökningsperioden huvudsakligen gjordes för att upprätthålla tillverkningskapaciteten.
(83)
Av undersökningen framgick att gemenskapsindustrins ekonomiska resultat försämrades, men den visade inte att dess förmåga att anskaffa kapital påverkades i någon väsentlig grad under skadeundersökningsperioden.
f) Lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde
(84)
Mot bakgrund av att den huvudsakliga gemenskapstillverkaren hade mycket höga och snedvridande extraordinära kostnader under skadeundersökningsperioden, ansågs det inte rimligt att fastställa lönsamheten på basis av nettovinsten före skatt. Dessa extraordinära kostnader berodde på att den huvudsakliga gemenskapstillverkaren bytte ägare 2001. Gemenskapsindustrins lönsamhet fastställdes därför genom att beräknade verksamhetsvinsten på försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i procent av omsättningen på denna försäljning.
2003
2004
2005
UP
Lönsamhet, försäljning EU (intervaller)
7 %-17 %
3 %-13 %
2 %-12 %
(-5 %)-(+5 %)
Lönsamhet, försäljning EU (index)
100
38
29
8
Avkastning på sammanlagda investeringar
(intervaller)
(80 %)-(100 %)
(10 %)-(30 %)
(5 %)-(20 %)
(0 %)-(15 %)
Avkastning på sammanlagda investeringar
(index)
100
17
12
4
Kassaflöde (index)
100
55
26
-7
(85)
De sjunkande försäljningspriserna mellan 2003 och undersökningsperioden påverkade väsentligt gemenskapsindustrins lönsamhet. Lönsamheten minskade med mer än 10 % under skadeundersökningsperioden. Avkastningen på de totala investeringarna beräknades genom att nettovinsten före skatt på försäljning av den likadana produkten angavs som en procentandel av det bokförda nettovärdet av de anläggningstillgångar som avsatts för den likadana produkten. Denna indikator följde samma utveckling som lönsamheten och sjönk betydligt under skadeundersökningsperioden. När det gäller gemenskapsindustrins kassaflöde, konstaterades en liknande negativ tendens som resulterade i en drastisk, generell försämring av gemenskapsindustrins ekonomiska situation under undersökningsperioden.
g) Sysselsättning, produktivitet och löner
2003
2004
2005
UP
Antal anställda (index)
100
100
97
96
Genomsnittliga lönekostnader per anställd (index)
100
105
97
95
Produktivitet (index)
100
103
123
132
(86)
Beroende på de allvarliga ansträngningarna att skära ner på kostnaderna, har antalet sysselsatta i gemenskapsindustrin minskat med 4 % sedan 2004. Från 2003 till undersökningsperioden lyckades gemenskapsindustrin öka sin produktivitet per anställd med 32 %. Under samma period minskade de genomsnittliga lönekostnaderna per anställd med 5 %. Man kan därför dra slutsatsen att gemenskapsindustrin gjorde avsevärda framsteg när det gäller kostnadseffektivitet under skadeundersökningsperioden.
h) Dumpningsmarginalens storlek
(87)
Med tanke på omfattningen av och priserna på den dumpade importen kan verkningarna av de faktiska dumpningsmarginalerna inte anses vara försumbara.
i) Återhämtning från tidigare dumpning
(88)
Det finns inga uppgifter om att det skulle ha förekommit någon dumpning innan den situation som bedöms i det här förfarandet hade uppkommit, och denna fråga är därför irrelevant.
j) Tillväxt
(89)
Undersökningen visade att gemenskapsindustrin under skadeundersökningsperioden ökade sin marknadsandel på gemenskapsmarknaden med 1-2 %.
4.5 Slutsats om skada
(90)
Mellan 2003 och undersökningsperioden utvecklades en rad skadeindikatorer positivt, bland annat lyckades gemenskapsindustrin öka sin försäljningsvolym och marknadsandel och gjorde avsevärda investeringar i ytterligare produktionskapacitet.
(91)
De ekonomiska indikatorererna utvecklades emellertid på ett anmärkningsvärt sätt. Den skäliga vinstmarginal som uppnåtts 2003 minskade kontinuerligt och mycket snabbt mellan 2004 och utgången av undersökningsperioden. Avkastningen på investeringar och likviditetsflödet utvecklades exponentiellt negativt. Orsaken till detta är att råvaruprisökningen inte slog igenom i försäljningspriserna på den likadana produkten. Med tanke på de ökade råvarupriserna skulle man under normala marknadsförhållanden ha väntat sig en ökning av försäljningspriserna på polyvinylalkohol med 10-20 %, men i stället minskade försäljningspriserna på den likadan produkten med 5 %, på bekostnad av lönsamheten. Under undersökningsperioden underskred trots detta priserna på importen från Kina gemenskapsindustrins priser med ett vägt genomsnitt på 3,3 %.
(92)
Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att gemenskapsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
5. ORSAKSSAMBAND
5.1 Inledning
(93)
I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes det huruvida den dumpade importen med ursprung i Kina har vållat gemenskapsindustrin skada i sådan omfattning att den kan anses vara väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen, vilka samtidigt med denna kunde ha skadat gemenskapsindustrin, undersöktes också för att det skulle kunna säkerställas att den eventuella skada som dessa faktorer hade vållat inte tillskrevs den dumpade importen.
5.2 Verkningar av den dumpade importen
(94)
Importen från Kina var betydande under skadeundersökningsperioden, dvs. den motsvarade konstant en marknadsandel på minst 10 %. Samtidigt minskade de genomsnittliga priserna för alla exporterande tillverkare i Kina med 2 % och de underskred gemenskapsindustrins genomsnittliga priser med 3,3 % under undersökningsperioden. Gemenskapsindustrin var för att kunna hävda sig på sin hemmamarknad och på grund av de låga marknadspriser som importen från Kina fört med sig tvungen att sänka sina försäljningspriser med 5 % under skadeundersökningsperioden.
(95)
Till följd av denna illojala prissättning när det gäller den dumpade importen från Kina utsattes gemenskapsindustrins priser för ett sådant tryck att de inte ens kunde täcka den kraftigt ökade kostnaden för råvaror. Detta bekräftades även av gemenskapsindustrins betydligt minskade lönsamhet.
(96)
Mot bakgrund av ovanstående står det därför klart att lågprisimporten från Kina till priser betydligt under gemenskapsindustrins priser var av avgörande betydelse för gemenskapsindustrins försämrade situation, vilket särskilt avspeglas i en kraftigt försämrad lönsamhet och en klar försämring av de andra ekonomiska indikatorerna.
5.3 Verkningar av andra faktorer
a) Import med ursprung i andra tredjeländer än Kina
(97)
Enligt Eurostat och den information som samlats in under undersökningen är de viktigaste tredjeländerna från vilka polyvinylalkohol importeras USA, Japan och Taiwan.
Import med ursprung i andra tredjeländer (kvantitet)
Import (ton)
2003
2004
2005
UP
USA
11 313
21 207
22 919
22 638
Index (2003 = 100)
100
187
203
200
Japan
13 682
11 753
12 694
14 151
Index (2003 = 100)
100
86
93
103
Taiwan (intervaller)
11 000-14 000
13 000-16 500
10 000-13 000
9 000-12 000
Index (2003 = 100)
100
118
88
83
Import med ursprung i andra tredjeländer (genomsnittspris)
Genomsnittligt pris (EUR)
2003
2004
2005
UP
USA
1 334
1 282
1 298
1 358
Index (2003 = 100)
100
96
97
102
Japan
1 916
1 532
1 846
1 934
Index (2003 = 100)
100
80
96
101
Taiwan
1 212
1 207
1 308
1 302
Index (2003 = 100)
100
100
108
108
Marknadsandel
Marknadsandel (%)
2003
2004
2005
UP
USA
7,9 %
14,3 %
14,0 %
13,9 %
Japan
9,6 %
7,9 %
7,7 %
8,7 %
Taiwan (index)
100
113
77
73
(98)
Importen från USA har ökat kraftigt sedan 2003 och under undersökningsperioden uppgick den till mer än 22 000 ton och utgjorde nästan 14 % av den sammanlagda gemenskapsmarknaden (företagsintern användning och annan). Undersökningen visade att den största delen av denna försäljning skedde till närstående parter och att de genomsnittliga priserna per enhet för denna internförsäljning under hela skadeundersökningsperioden låg 15-20 % över det genomsnittliga cif-priset på den kinesiska importen. Vidare fastställdes det att dessa kvantiteter sedan såldes vidare till oberoende kunder till priser som var 10-20 % högre än de tidigare nämnda internpriserna för import. Eftersom marknadspriserna på polyvinylalkohol med ursprung i USA var av samma storleksordning som gemenskapsindustrins försäljningspriser på polyvinylalkohol, spelade de ingen roll för prisfallet under skadeundersökningsperioden. Slutsatsen dras därför att denna import inte haft någon betydande inverkan på gemenskapsindustrins situation.
(99)
Under skadeundersökningsperioden fanns också en betydande import från Japan, som utgjorde nästan 9 % av gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden. Efter det att den japanska importen hade minskat 2004, ökade den igen 2005 och var 3 % högre under undersökningsperioden än under 2003. Analysen av försäljningspriserna på denna import visade emellertid att det genomsnittliga importpriset på denna import var högre än det pris som gemenskapsindustrin kunde uppnå och importen har därför inte bidragit till den negativa pristendens som ledde till en avsevärd försämring av gemenskapsindustrins situation.
(100)
Importen från Taiwan kom från en enda tillverkare, som samarbetade till fullo vid undersökningen. Dessa siffror ansågs mer tillförlitliga än Eurostats uppgifter, eftersom KN-numren omfattar andra produkter än den berörda produkten. De är av sekretesskäl i indexerad form eller i form av intervaller. Importen från Taiwan ökade kraftigt under 2004, men minskade sedan successivt och stod för 6-7 % av hela gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden (ungefär hälften av marknadsandelen för importen från Folkrepubliken Kina). Under samma period ökade de genomsnittliga priserna på denna import med 8 %, vilket står i motsats till den pristendens som noterades för importen från Kina. Skillnaden i pris mellan den polyvinylalkohol som importerades från Folkrepubliken Kina och den som importerades från Taiwan ökade följaktligen till 2-18 % under undersökningsperioden. Därför dras preliminärt slutsatsen att denna import inte haft någon betydande inverkan på gemenskapsindustrins situation.
(101)
Beroende på importen från USA, Japan och Taiwan, finns det ingen nämnvärd import från andra länder. På grundval av undersökningsresultaten som gäller denna import (se skäl 97-100), dras preliminärt slutsatsen att importen från andra länder än Folkrepubliken Kina inte bidrog till den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.
b) Andra gemenskapstillverkares eventuella försäljning i gemenskapen
(102)
Såsom anges i skälen 54 och 55, finns det utöver de två gemenskapstillverkare som utgör gemenskapsindustrin ytterligare fyra företag som tillverkar den berörda produkten. Tre av dem, av vilka två samarbetade i undersökningen i egenskap av användare, förbrukar all den polyvinylalkohol de själva producerat vid tillverkningen av produkter i senare led. Den fjärde tillverkar bara begränsade kvantiteter. Mot bakgrund av ovanstående anses det att de andra gemenskapstillverkarna inte spelade någon roll för prisnedgången på marknaden och för den skada som gemenskapsindustrin led till följd av detta.
c) Självförvållad skada genom bristande kostnadseffektivitet
(103)
Flera berörda parter hävdade att den skada som gemenskapsindustrin lidit kunde tillskrivas det faktum att gemenskapsindustrin inte lyckats förbli konkurrenskraftig genom kostnadseffektivitet och att den hade fattat orimliga investeringsbeslut. Rörande detta har undersökningen visat (se skäl 86) att gemenskapsindustrin avsevärt ökade sin produktivitet under skadeundersökningsperioden beroende på en ökning av produktiviteten och en minskning av arbetsstyrkan. Det fastställdes vidare att de investeringar som rörde ökningen av produktionskapaciteten (se skäl 73) inte hade någon avgörande betydelse för den drastiskt nedåtgående tendens som noterades i gemenskapsindustrins ekonomiska situation.
(104)
Den enda faktor som fick allvarliga negativa konsekvenser för produktionskostnaderna för den likadana produkten under skadeundersökningsperioden var därför den kraftiga ökningen av råvarukostnaderna för tillverkningen av den likadana produkten (se skälen 78 och 79). Undersökningen visade att utvecklingen av gemenskapsindustrins priser för inköp av vinylacetatmonomer och energi stod i proportion till utvecklingen av dessa råvarupriser på världsmarknaden och att det därför inte kunde ha någon betydelse hur gemenskapsindustrin hade köpt in dessa. Detta argument avvisas därför.
d) Tidsförskjutning vid prisjustering
(105)
En viktig användare av polyvinylalkohol hävdade att det är normalt i denna särskilda sektor att ökningen av inköpspriset på vinylacetatmonomer ännu inte lett till en justering uppåt av försäljningspriset på polyvinylalkohol. Detta förklaras av de långtidskontrakt som är standard i sektorn och en avsevärd tidsförskjutning är därför ett normalt fenomen. Det är väl känt att en del av gemenskapsindustrins försäljning görs via långtidsavtal, men det är emellertid inte vanligt att sådana avtal innehåller ett fastställt pris för en längre period än ett år. Inom ramen för avtalen omförhandlas därför priserna efter en viss tid eller om råvarupriserna ändrats avsevärt. Detta argument avvisas därför.
5.4 Slutsats om orsakssamband
(106)
Av ovanstående analys kan man dra slutsatsen att importen från Kina under skadeundersökningsperioden orsakade en allvarlig prisnedgång på gemenskapsmarknaden under hela denna period. Importpriserna från Kina underskred avsevärt gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden.
(107)
Prisnedgången ledde till en betydande sänkning av gemenskapsindustrins försäljningspriser, som i sin tur sammanföll med en kraftig nedgång i gemenskapsindustrins lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde från verksamheten.
(108)
Av undersökningen av de andra faktorer som kunde ha vållat gemenskapsindustrin skada framgick det å andra sidan att ingen av dessa kunde ha haft en väsentligt negativ inverkan.
(109)
På grundval av denna analys, i vilken det har redogjorts för verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för gemenskapsindustrins situation och gjorts en avgränsning av den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen med ursprung i det berörda landet har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.
6. GEMENSKAPENS INTRESSE
(110)
Kommissionen undersökte huruvida det, trots slutsatserna om dumpning, skada och orsakssamband, fanns några tvingande skäl som skulle leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att vidta åtgärder i detta särskilda fall. Kommissionen övervägde för detta ändamål, i enlighet med artikel 21 i grundförordningen, vilka verkningar eventuella åtgärder skulle få för alla berörda parter.
6.1 Gemenskapsindustrins intresse
(111)
Såsom anges i skäl 56 består gemenskapsindustrin av två företag med produktionsanläggningar i Tyskland och Spanien, vilka sysselsätter 200-300 personer som direkt deltar i tillverkning, försäljning och administration av den likadana produkten. Om åtgärder införs kan man förvänta sig att prisnedgången på gemenskapsmarknaden får ett slut och att gemenskapsindustrins försäljningspriser kommer att återhämta sig, vilket kommer att medföra en förbättring av gemenskapsindustrins ekonomiska situation.
(112)
Om det inte införs antidumpningsåtgärder, är det å andra sidan sannolikt att den negativa utvecklingen för gemenskapsindustrins ekonomiska indikatorer, särskilt dess lönsamhet, kommer att fortsätta. Gemenskapsindustrin kommer då att förlora betydande marknadsandelar, eftersom den inte längre kan följa med i de marknadspriser som importen från Kina lett till. I värsta fall kan gemenskapsindustrin tvingas ut ur den fria marknaden och i fortsättningen bara tillverka polyvinylalkohol för företagsintern användning. I båda fallen kommer resultatet troligen att bli nedskärningar i produktion och investeringar, nedläggning av viss produktionskapacitet samt en minskning av arbetstillfällena i gemenskapen.
(113)
Om antidumpningsåtgärder införs, skulle gemenskapsindustrin alltså kunna återhämta sig från verkningarna av den konstaterade skadevållande dumpningen.
6.2 De icke-närstående importörernas intresse
(114)
Såsom anges i skäl 8 besvarades frågeformuläret av fem importörer som ingår i urvalet och dessa svarade för omkring 80 % av gemenskapens import av den berörda produkten under undersökningsperioden. De uppgifter som lämnades in av en av de importörer som ingår i urvalet kunde inte beaktas på detta stadium, eftersom företaget ställde in ett överenskommet kontrollbesök vid två tillfällen. Tre av svaren på frågeformuläret kontrollerades på plats.
(115)
Vikten av polyvinylalkoholen för dessa importörers sammanlagda omsättning var obetydlig. I genomsnitt 3-4 % av dessa importörers verksamhet kunde knytas till importen av polyvinylalkohol från Kina. Importörerna har ett mycket vidare verksamhetsfält, vilket också kan inbegripa handel och distribution. Vissa importörer köper den produkt som omfattas av undersökningen inte bara från Kina utan också från andra källor i och utanför gemenskapen, däribland från gemenskapsindustrin. Den genomsnittliga vinstmarginalen vid handel med polyvinylalkohol för de importörer som ingår i urvalet är ungefär 5 %.
(116)
Importörerna i gemenskapen ställer sig inte positiva till att åtgärder införs. De samarbetsvilliga importörerna hävdade att införandet av åtgärder allvarligt skulle skada deras verksamhet, eftersom de inte kommer att kunna föra över prisökningen på sina användare. Införandet av en antidumpningstull på import från Kina kommer såsom förklaras i skäl 111 troligen att leda till en smärre justering uppåt av marknadspriserna. Det kan därför förväntas att de importörer som köper den berörda produkten från Kina kommer att kunna föra över tullkostnaderna på slutkonsumenten. Det betydande prisunderskridande som kvarstår efter justering av priserna cif vid gemenskapens gräns och kostnader efter importen antyder att det finns utrymme för en prisökning. Med tanke på att försäljningen av denna produkt är av föga vikt för importörernas verksamhet, och med tanke på den nuvarande vinstmarginalen för försäljningen både sammanlagt och för bara polyvinylalkohol, kan man förvänta sig att den preliminära tullen inte kommer att påverka dessa operatörers ekonomiska situation i någon nämnvärd utsträckning.
(117)
Även om importörer och distributörer i gemenskapen inte ställer sig positiva till åtgärder, dras på grundval av tillgängliga uppgifter slutsatsen att de eventuella fördelar som de skulle kunna få genom att det inte införs några antidumpningsåtgärder uppvägs av gemenskapsindustrins intresse av åtgärder för att råda bot på de illojala och skadevållande handelsmetoder som Kina använder sig av.
6.3 Användarnas intresse
(118)
Sju användare fyllde i ett frågeformulär för användare. Svaren från två av dessa användare var ofullständiga och kunde därför inte tas med i analysen. De fem återstående företagen använde polyvinylalkohol i en mängd olika tillämpningar, bland annat för tillverkning av lim, industripulver, polyvinylbutyral, för textilappretering och textilbehandling samt för tillverkning av harts.
(119)
Enligt de uppgifter om sina inköp som de samarbetsvilliga användarna lämnade i svaren på frågeformuläret stod de under undersökningsperioden för omkring 19 % av gemenskapens totala förbrukning av polyvinylalkohol och deras kinesiska import stod för omkring 22 % av den totala importen från Kina. Det är viktigt att notera att importen från Kina överlag utgör en mindre del av deras inköp, nämligen 15 %. Denna bild är emellertid mycket blandad; en av de samarbetsvilliga användarna importerade inte alls från Kina under undersökningsperioden, medan en annan samarbetsvillig användare köpte all sin polyvinylalkohol från Kina.
(120)
De samarbetsvilliga användarna har anfört en rad argument mot införandet av åtgärder.
(121)
Två företag använde polyvinylalkohol för tillverkning av lim. Det fastställdes att vid tillverkningen av sådant lim var polyvinylalkohol den viktigaste insatsvaran och att den, beroende på blandningens sammansättning, kunde stå för upp till 80 % av tillverkningskostnaden. Mot bakgrund av polyvinylalkoholens stora andel av produktionskostnaden och vinstmarginalen på försäljningen av limmet, hävdade företagen att en antidumpningstull skulle kunna leda till konkurs eller flyttning av tillverkningen utanför gemenskapen. Dessa företag tvivlade starkt på att deras kunder skulle vara villiga att betala en eventuell prishöjning till följd av tullarna. Det medges visserligen att vinstmarginalerna i denna särskilda sektor är små, men det skall också noteras att de föreslagna åtgärderna bara direkt påverkar försäljningspriserna på polyvinylalkohol med ursprung i Kina, som bara är en leveranskälla, och att priserna avsevärt underskred gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden. Följderna av tullen för dessa företags produktionskostnader för limmet är därför obetydliga, och när det gäller nivån på den föreslagna tullen verkar det inte finnas något skäl till varför inte kunderna skulle vara villiga att bära åtminstone en hel del av denna kostnadsökning.
(122)
Två andra företag använde polyvinylalkohol för tillverkning av polyvinylbutyral. Även vid tillverkningen av polyvinylbutyral är polyvinylalkohol en viktig kostnad. Ett av dessa företag, som senare skulle komma att använda polyvinylbutyral för tillverkning av polyvinylbutyral-film, ansåg att eventuella åtgärder kunde medföra att företaget flyttade sin tillverkning av polyvinylbutyral utanför gemenskapen. Med tanke på den tid det tar att kvalificera polyvinylalkoholen för denna tillämpning, hävdade detta företag också att det var komplicerat och betungande för dem att byta leverantör. Den andra polyvinylbutyral-tillverkaren som samarbetade som användare och som använde polyvinylalkohol inte bara för tillverkning av polyvinylbutyral, utan framförallt för tillverkning av industripulver, påpekade också hur svårt och tidsödande det är att byta leverantör och uttryckte vidare sin oro över de ökade kostnader som åtgärderna kunde leda till.
(123)
Det medges att en ökning av inköpskostnaden för polyvinylalkohol kommer att leda till en högre tillverkningskostnad för polyvinylbutyral. Eftersom importen från Kina samtidigt stod för omkring 13 % av gemenskapsmarknaden, kommer emellertid 87 % av den polyvinylalkohol som förbrukas i gemenskapen inte att påverkas direkt av åtgärderna. Den föreslagna tullsatsen är dessutom måttlig. Mot bakgrund av ovanstående och med hänsyn till de goda marknadsförhållandena för polyvinylbutyral, anses följderna av en tull rimliga.
(124)
När det gäller kvalificeringsprocessen medges det att polyvinylalkoholens särskilda egenskaper i vissa tillämpningar kan vara mycket krävande och kan behöva skräddarsys, vilket leder till en utdragen kvalificeringsprocess som omfattar intensiv testning. Man skall emellertid komma ihåg att antidumpningsåtgärderna inte syftar till att hindra vissa leverantörers tillgång till gemenskapsmarknaden. Alla åtgärder som föreslås syftar bara till att återställa rättvisa konkurrensförhållanden och korrigera en snedvriden marknadssituation. På grund av detta, och än mer på grund av nivån på den föreslagna tullen, finns det inget skäl till varför vissa användare skulle behöva byta leverantör efter ett införande av åtgärder.
(125)
En samarbetsvillig användare, en tillverkare av polyester- och bomullstyger som använde polyvinylalkohol vid appretering och beredning av obehandlade tyger, uppgav att åtgärderna kanske skulle tvinga företaget att förlägga sin spinning och vävning utanför gemenskapen. Angående detta fastställdes det att polyvinylalkoholens andel av detta företags tillverkningskostnader var ganska begränsad, nämligen mellan 0,2 % och 0,8 %. Mot bakgrund av den föreslagna tullsatsen anses det därför att följderna av en sådan tull blir obetydliga.
(126)
Klaganden KEG invände till sist att om åtgärderna inte infördes skulle detta strida emot användarnas intresse, eftersom de dåliga ekonomiska resultaten av polyvinylalkohol-verksamheten skulle kunna leda till att KEG lämnar försäljningsmarknaden och i stället inriktar sig på marknaderna i senare led. Företaget hävdade att om detta skulle ske skulle användarindustrin få brist på råvaror, eftersom KEG är en stor och pålitlig leverantör. Även om detta argument inte uttryckligen fått något stöd bland de berörda användarna, kan det de facto bekräftas att tre av de fem användarna köper avsevärda mängder polyvinylalkohol av KEG och att detta företag får anses som den största leverantören på gemenskapsmarknaden. Om KEG av något skäl skulle lämna marknaden, kan det därför inte uteslutas att användarindustrin skulle få brottas med allvarliga försörjningsproblem.
6.4 Slutsats om gemenskapens intressen
(127)
Införandet av åtgärderna kan förväntas leda till att gemenskapsindustrin kan förbättra sin lönsamhet. Mot bakgrund av gemenskapsindustrins ogynnsamma situation finns det en verklig risk för att gemenskapsindustrin stänger sina produktionsanläggningar och säger upp sina anställda om det inte införs åtgärder. I allmänhet skulle användarna i gemenskapen också vinna på ett införande av åtgärder, eftersom tillgången på tillräckliga mängder polyvinylalkohol inte kommer att äventyras samtidigt som den totala ökningen av inköpspriset på polyvinylalkohol blir måttlig. Kommissionen drar därför preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa åtgärder i det här fallet och att det ligger i gemenskapens intresse att göra det.
7. FÖRSLAG TILL PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(128)
Med hänsyn till slutsatserna avseende dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör provisoriska åtgärder införas på import av den berörda produkten från Kina för att förhindra att dumpad import vållar gemenskapsindustrin ytterligare skada.
(129)
När det gäller import av den berörda produkten med ursprung i Taiwan, fann man preliminärt ingen dumpning (se skäl 30). Några provisoriska åtgärder bör följaktligen inte införas. Beroende på tidpunkten för detta beslut, ansågs det lämpligt att ge de berörda parterna en tidsfrist på en månad för att lämna synpunkter på det preliminära undersökningsresultatet, i syfte att efter detta eventuellt kunna avsluta förfarandet rörande importen av den berörda produkten med ursprung i Taiwan.
7.1 Nivå för undanröjande av skada
(130)
De provisoriska åtgärderna på importen med ursprung i Kina bör införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja den skada som den dumpade importen vållat gemenskapsindustrin, utan att den konstaterade dumpningsmarginalen överskrids. Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skadevållande dumpningens verkan, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina kostnader och uppnå en sådan sammanlagd vinst före skatt som rimligtvis kan uppnås under normala konkurrensvillkor, dvs. i avsaknad av dumpad import.
(131)
Under 2003 anses det ha rått en normal konkurrenssituation på gemenskapsmarknaden, och gemenskapsindustrin kunde då i avsaknad av skadevållande dumpning uppnå en normal vinst i den omfattning som beskrivs i skäl 84. Följaktligen fann man preliminärt och på grundval av tillgängliga uppgifter att en vinstmarginal på denna nivå kunde anses som en lämplig nivå som gemenskapsindustrin kunde förvänta sig att uppnå i avsaknad av skadevållande dumpning.
(132)
Den prishöjning som krävdes fastställdes sedan på grundval av en jämförelse, i samma handelsled, mellan det vägda genomsnittliga importpris som fastställts vid beräkningen av prisunderskridandet och det icke-skadevållande priset för produkter som gemenskapsindustrin sålt på gemenskapens marknad. Det icke-skadevållande priset erhölls genom en justering av försäljningspriset för varje tillverkare inom gemenskapsindustrin till den kritiska punkten, med en addering av den vinstmarginal som nämns ovan. De eventuella skillnader som framkom vid jämförelsen uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif. Med tanke på att ingen av de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna beviljades marknadsekonomisk status eller individuell behandling, och med tanke på den höga samarbetsnivån, beräknades den preliminära landsomfattande nivån för undanröjande av skada som ett vägt genomsnitt av skademarginalerna för alla de tre samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna.
(133)
Den skademarginal som på detta sätt fastställdes för Kina var avsevärt högre än den dumpningsmarginal som konstaterats.
7.2 Provisoriska åtgärder
(134)
Mot denna bakgrund och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen görs bedömningen att en preliminär antidumpningstull bör införas på import av den berörda produkten med ursprung i Kina i nivå med den lägsta dumpnings- och skademarginal som fastställts, i enlighet med regeln om lägsta tull.
(135)
På grundval av ovanstående föreslås det att tullsatsen för den berörda produkten med ursprung i Kina skall vara 10,0 %.
7.3 Slutbestämmelse
(136)
Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en viss tid inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom tidsfristen i tillkännagivandet om att ett förfarande inleds får lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Det bör också anges att de resultat av undersökningen om införande av tullar som redovisas i denna förordning är provisoriska och kan komma att behöva omprövas innan eventuella slutgiltiga åtgärder vidtas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En preliminär antidumpningstull skall införas på vissa polyvinylalkoholer i form av hartser av homopolymerer med en viskositet (mätt i en 4-procentig lösning) på minst 3 och högst 61 mPa och en hydrolysgrad på minst 84,0 och högst 99,9 molprocent, med KN-nummer ex 3905 30 00 (Taric-nummer 3905300020), med ursprung i Folkrepubliken Kina.
2. Den preliminära antidumpningstullsats som skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 skall vara 10 %.
3. Övergång till fri omsättning i gemenskapen av den produkt som avses i punkt 1 skall förutsätta att det lämnas en säkerhet som motsvarar nivån på den preliminära tullen.
4. Om inget annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter den här förordningens ikraftträdande begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för förordningens antagande, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen.
I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter den här förordningens ikraftträdande lämna synpunkter på dess tillämpning.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 1 i denna förordning skall tillämpas i sex månader.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 17 september 2007.