Kommissionens förordning (EG) nr 1662/2002
av den 18 september 2002
om införande av preliminära antidumpningstullar på import av vissa filamentgarner av cellulosaacetat med ursprung i Republiken Litauen och Amerikas förenta stater
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen(1) (nedan kallad grundförordningen), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2238/2000(2), särskilt artikel 7 i denna,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
(1) Den 20 december 2001 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(3) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till gemenskapen av visst otexturerat regenatfilamentgarn av cellulosaacetat med ursprung i Litauen och Förenta staterna.
(2) Antidumpningsförfarandet inleddes till följd av ett klagomål ingivet i november 2001 av Internationella kommittén för rayon och syntetfibrer (CIRFS) som företrädare för gemenskapstillverkare som svarar för mer än 90 % av den totala tillverkningen i gemenskapen. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av produkten i fråga och därav följande väsentlig skada och denna bevisning ansågs tillräcklig för att det skulle vara motiverat att inleda ett antidumpningsförfarande.
(3) Vissa exporterande tillverkare hävdade att Förenta staterna inte borde ha tagits med i förfarandet, eftersom det inte fanns tillräckliga och exakta upplysningar om skadevållande dumpning och orsakssamband i det inledande skedet. Det bör noteras att de klagande måste visa att deras klagomål inte är diskriminerande gentemot tredjeland. De måste därför tillhandahålla en analys av situationen i alla länder med betydande import, så att det kan fastställas huruvida dessa länders importvolymer och importpriser är skadevållande och huruvida dessa länders exportpriser vid en första anblick är dumpade. Uppgifterna i klagomålet visade att situationen var liknande i detta avseende när det gäller den litauiska exporten och den amerikanska exporten. Importen från båda dessa länder var enligt uppgift dumpad och underskred eller låg under målpriset med avseende på gemenskapsindustrins priser och kostnader. Den svåra situationen för industrin sammanföll dessutom med den ökade importen från de båda berörda länderna, vilkas marknadsandelar var betydande. Mot bakgrund av analyserna av de övriga möjliga skadeorsakerna konstaterades det att denna import hade bidragit till den skada som vållats och det var därför berättigat att inleda en undersökning.
(4) Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare, importörer och handlare som såvitt känt var berörda, deras intresseorganisationer, företrädare för de berörda exportländerna, användare, leverantörer och de klagande gemenskapstillverkarna om inledandet av förfarandet. Berörda parter gavs tillfälle att lämna sina synpunkter skriftligen och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.
(5) Flera parter lämnade skriftligen synpunkter. Alla parter som inom utsatt tid begärde att bli hörda muntligen och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.
(6) Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla andra företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angivits i tillkännagivandet om inledande. Svar mottogs från de två klagande gemenskapstillverkarna, tre exporterande tillverkare och deras närstående importörer i gemenskapen, sju användare och en handlare.
(7) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, därav följande skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:
A) Exporterande tillverkare
- AB Dirbtinis Pluostas, Kaunas, Litauen.
- Celanese Acetate LLC, Charlotte (NC), Förenta staterna.
- Eastman Chemical Company, Kingsport (TN), Förenta staterna.
B) Importörer som är de exporterande tillverkarna närstående
- DPI, Milano, Italien.
- Celanese NV, Lanaken, Belgien.
- Eastman Chemical Company BV, Rotterdam, Nederländerna.
C) Gemenskapstillverkare
- Industrias del acetato de Celulosa, SA (INACSA), Barcelona, Spanien.
- Novaceta SpA, Magenta, Italien.
D) Användare
- Marioboselli Yarns SpA, Garbagnate Monastero, Italien.
- Tessitura Serica A.M. Taborelli srl, Faloppio, Italien.
(8) Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2000 till och med den 30 september 2001 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av skadeindikatorernas utveckling omfattade perioden från och med den 1 januari 1997 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(9) Den berörda produkten är visst otexturerat regenatfilamentgarn av cellulosaacetat (nedan kallat cellulosaacetatgarn). Cellulosaacetatgarn används för att tillverka dukvaror av textilmaterial. Det klassificeras enligt KN-nummer 5403 33 10, 5403 33 90 och 5403 42 00.
(10) De viktigaste egenskaperna hos cellulosaacetatgarn är färg, decitex (längdvikt) och förpackning (upplagda på korsspole, varpbom eller bakbom). Nylon eller polyester kan också tillföras garnet av cellulosaacetat. Alla modeller av den berörda produkten har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper trots olikheter när det gäller förpackning, färg och decitex. Cellulosaacetatgarn kan därför anses vara en enda produkt.
2. Likadan produkt
(11) De importerade produkterna, de i gemenskapen tillverkade produkterna och de produkter som säljs på marknaden i de båda exportländerna är liknande produkter vad beträffar de viktigaste fysiska och tekniska egenskaperna och användningsområdena. De anses därför vara likadana produkter enligt artikel 1.4 i grundförordningen.
C. DUMPNING
1. Litauen
a) Normalvärde
(12) Eftersom den sammanlagda inhemska försäljningen av den berörda produkten utgjorde mindre än 5 % av exportförsäljningen till gemenskapen under undersökningsperioden måste normalvärdet för den enda litauiska exporterande tillverkaren konstrueras. I enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen konstruerades normalvärdet genom att ett belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst lades till exportörens tillverkningskostnader. Eftersom den inhemska försäljningen av den berörda produkten inte var representativ och eftersom det inte fanns något annat uppenbart underlag användes, i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen, för fastställande av försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst, uppgifterna i klagomålet i syfte att fatta ett preliminärt avgörande om dumpning.
b) Exportpris
(13) För den försäljning som gjordes till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för produkten när den såldes på export till gemenskapen.
(14) För den försäljning som gjordes via en närstående importör konstruerades exportpriset på grundval av återförsäljningspriserna till de första oberoende kunderna. Justeringar gjordes för samtliga upplupna kostnader mellan importen och återförsäljningen. Den närstående importörens försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal inkluderades i dessa kostnader. Eftersom det inte fanns någon samarbetsvillig icke-närstående importör i den nuvarande undersökningen vars vinstmarginal kunde användas för fastställande av en skälig vinstmarginal, användes den nettovinstmarginal för transportkostnader som fastställts för icke-närstående importörer i en annan undersökning omfattande samma produktkategori (dvs. regenatfilamentgarn). Eftersom en betydande del av den exporterade produkten genomgick ytterligare bearbetning hos den närstående importören genom oberoende underleverantörer i gemenskapen, innan den såldes vidare till den första oberoende kunden, räknades även bearbetningskostnaderna, som utgjorde en väsentlig del av försäljningspriset, av från exportpriset.
c) Jämförelse
(15) För att en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset fritt fabrik skulle kunna göras togs hänsyn i form av justeringar till olikheter som påstods och konstaterades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. Dessa justeringar gjordes, när så var berättigat, för avdrag och rabatter, transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, provisioner och kreditkostnader i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.
d) Dumpningsmarginal
(16) I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset. Den preliminära dumpningsmarginalen för den berörda exporterande tillverkaren, uttryckt i procent av priset cif vid gemenskapens gräns före tull, är följande:
Dirbtinis Pluostas: 30,8 %.
Eftersom graden av samarbetsvilja var stor från Litauens sida fastställdes den preliminära dumpningsmarginalen till nivån för det samarbetsvilliga företaget, dvs. 30,8 %.
2. Förenta staterna
a) Samarbete
(17) En av de två amerikanska exporterande tillverkarna besvarade endast de avsnitt i frågeformuläret som var av betydelse för fastställandet av skada. Företaget gick emellertid med på att kommissionens tjänstemän gjorde en undersökning på plats i dess lokaler och i lokalerna hos dess närstående importör. Företaget underrättades i enlighet med artikel 18.6 i grundförordningen om att slutsatserna om dumpning, som ett resultat av att det endast samarbetade till en viss del, kunde utfalla mindre gynnsamt för företaget än om det hade samarbetat i alla avseenden.
b) Normalvärde
(18) För den andra exporterande tillverkaren som samarbetade i alla avseenden måste normalvärdet konstrueras i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen, eftersom försäljningen av den likadana produkten på den inhemska marknaden inte hade varit lönsam under undersökningsperioden. Normalvärdet konstruerades på grundval av denna exporterande tillverkares egna tillverkningskostnader, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. Denna tillverkares egna tillverkningskostnader, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader kunde användas, eftersom dennes inhemska försäljning av den likadana produkten var representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. När det gäller vinstmarginalen användes, i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen, uppgifterna i klagomålet för det preliminära avgörandet om dumpning, eftersom det saknades lönsam försäljning inom samma generella produktkategori och inte fanns något uppenbart underlag.
(19) Eftersom det saknades relevanta upplysningar från den exporterande tillverkare som samarbetade till en viss del, fastställdes normalvärdet för denna delvis samarbetande tillverkare i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen på grundval av de uppgifter som lämnats av den till fullo samarbetande exporterande tillverkare i Förenta staterna.
c) Exportpris
(20) Eftersom all försäljning från de två exporterande tillverkarna gick via närstående importörer konstruerades exportpriset på grundval av återförsäljningspriserna till oberoende kunder. Justeringar gjordes för samtliga kostnader mellan importen och återförsäljningen. I dessa kostnader inkluderades den närstående importörens försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader och en skälig vinstmarginal. Eftersom det inte fanns någon samarbetsvillig icke-närstående importör i den nuvarande undersökningen vars vinstmarginal kunde användas för fastställande av en skälig vinstmarginal, användes den nettovinstmarginal för transportkostnader som fastställts för icke-närstående importörer i en annan undersökning omfattande samma produktkategori (dvs. regenatfilamentgarn). En del av de produkter som exporterades av en exporterande tillverkare genomgick ytterligare bearbetning hos dennes närstående importör i gemenskapen. Bearbetningskostnaderna räknades också av från exportpriset.
d) Jämförelse
(21) I syfte att uppnå en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset fritt fabrik togs hänsyn i form av justeringar till olikheter som påstods och konstaterades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. Dessa justeringar gjordes, när så var berättigat, för fysiska olikheter, avdrag och rabatter, transport-, försäkrings-, hanterings-, lastnings- och därmed sammanhängande kostnader, provisioner och kreditkostnader i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.
e) Dumpningsmarginal
(22) I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen på grundval av en jämförelse mellan de vägda genomsnittliga normalvärdena och det vägda genomsnittliga exportpriset. De preliminära dumpningsmarginalerna för de berörda exporterande tillverkarna, uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns före tull, är följande:
Celanese Acetate LLC: 84,8 %.
Eastman Chemical Company: 104,8 %.
(23) Eftersom importvolymen från de amerikanska företag som antingen delvis eller till fullo samarbetade var stor, fastställdes den preliminära dumpningsmarginalen för övriga företag till nivån för det amerikanska företag som hade den högsta fastställda dumpningsmarginalen, dvs. 104,8 %.
D. DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN
(24) Den berörda produkten tillverkas i gemenskapen av
- två tillverkare i Italien och Spanien, på vilkas vägnar klagomålet ingavs och som samarbetade till fullo i undersökningen,
- en tillverkare som är en amerikansk exportör närstående och som inte stödde undersökningen.
(25) Den ekonomiska aktör som är en tillverkare i de berörda länderna närstående (Celanese) har på grund av bristande samarbete och därav följande brist på uppgifter preliminärt uteslutits från definitionen av gemenskapsindustrin.
(26) De två samarbetsvilliga klagande gemenskapstillverkarna uppfyller kraven i artikel 5.4 i grundförordningen, eftersom de står för 93 % av gemenskapstillverkningen av den berörda produkten. De anses därför utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.
E. SKADA
a) Synbar förbrukning i gemenskapen
(27) I syfte att beräkna den synbara förbrukningen av den berörda produkten på gemenskapsmarknaden lade kommissionen gemenskapsindustrins och den andra gemenskapstillverkarens försäljningsvolym till den samlade importen till gemenskapen enligt KN-nummer 5403 33 10, 5403 33 90 och 5403 42 00.
(28) På denna grundval minskade den synbara förbrukningen av den berörda produkten i gemenskapen från cirka 38000 ton 1997 till 29000 ton under undersökningsperioden, dvs. med 24 %.
(29) Minskningen var särskilt markant mellan 1998 och 1999 (-28 %), vilket huvudsakligen berodde på krisen i Asien som inträffade under hösten 1997. Därefter återhämtade den sig delvis och förbrukningen ökade med 6 % mellan 1999 och undersökningsperioden. Den allmänna minskningen av gemenskapsförbrukningen beror främst på att filamentgarn av cellulosaacetat ersatts med billigare polyestergarn och färdiga produkter som importeras direkt från Asien.
b) Sammantagen bedömning av den berörda importens verkan
(30) Kommissionen undersökte huruvida importen av cellulosaacetatgarn med ursprung i Litauen och Förenta staterna borde bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen.
(31) De dumpningsmarginaler som fastställts avseende importen från vart och ett av de berörda länderna översteg den miniminivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen och importvolymen från vart och ett av dessa länder var inte försumbar.
(32) När det gäller konkurrensvillkoren visade undersökningen att cellulosaacetatgarn som importerades från de berörda länderna var likadana i fråga om sina viktigaste fysiska och tekniska egenskaper. Av denna anledning var cellulosaacetatgarn dessutom inbördes utbytbart och såldes under skadeundersökningsperioden på gemenskapsmarknaden via jämförbara försäljningskanaler och på likartade kommersiella villkor.
(33) För det första hävdades det att importen från Förenta staterna inte borde kumuleras, eftersom de klagande gjorde en klar åtskillnad mellan verkan av importen från Förenta staterna och importen från Litauen. För det andra hävdades det att importen från Förenta staterna inte underskrider de inhemska priserna i samma grad som importen från Litauen. För det tredje har en exporterande tillverkare i Förenta staterna beslutat att inte göra några investeringar i acetatgarnbranschen i framtiden. För det fjärde hävdades det att den ökade importen från Förenta staterna främst beror på att en tillverkningsanläggning i gemenskapen har stängts och ersatts med försäljningen av garn med ursprung i Förenta staterna. När det gäller det första argumentet bör det påpekas att båda länderna är upptagna i klagomålet och att båda säljer till priser som är lägre än målpriset. För det andra bör det erinras om att även om de amerikanska priserna endast underskrider gemenskapens priser i ringa grad, har gemenskapsindustrins priser sänkts väsentligt och målprisunderskridande har förekommit. De båda återstående argumenten förefaller inte att vara relevanta när det gäller att besluta om separat bedömning.
(34) Mot bakgrund av ovanstående ansåg kommissionen därför preliminärt att samtliga kriterier i artikel 3.4 i grundförordningen var uppfyllda och att importen från de berörda länderna således borde bedömas sammantaget.
c) Import med ursprung i de berörda länderna
Volym
(35) Importvolymen till gemenskapen när det gäller den berörda produkten med ursprung i Litauen och Förenta staterna ökade med 63 % under skadeundersökningsperioden.
(36) Importen minskade med 13 % mellan 1997 och 1998. Den förblev i stort sett oförändrad 1999, trots att förbrukningen på gemenskapsmarknaden minskade med 28 % det året. Därefter mer än fördubblades importvolymen år 2000, trots att förbrukningen på det hela taget förblev oförändrad under perioden från och med 1999 till och med undersökningsperioden.
Marknadsandel
(37) Under skadeundersökningsperioden ökade den andel av gemenskapsmarknaden som upptogs av den dumpade importen från de berörda länderna med 14 procentenheter.
(38) Den gemensamma marknadsandel som innehades av de båda länderna ökade med 14 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Efter en mindre minskning 1998 ökade den avsevärt 1999 och 2000.
d) Priser
Prisutveckling
(39) Mellan 1997 och undersökningsperioden minskade de genomsnittliga cif-priserna för importen med ursprung i Litauen och Förenta staterna med 14 %. Minskningen var jämnt fördelad under skadeundersökningsperioden.
Prisunderskridande
(40) En jämförelse av jämförbara typer av den berörda produkten gjordes mellan de exporterande tillverkarnas och gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser i gemenskapen, efter avdrag för alla rabatter och skatter till icke-närstående kunder i samma handelsled (både närstående importörer och gemenskapsindustrin säljer till samma kategorier av användare). Gemenskapsindustrins priser var på nivån fritt fabrik. De konstruerade priserna cif gemenskapens gräns för exporterande tillverkare i de berörda länderna justerades för kostnader efter import, tillämpliga tullar (importen från Förenta staterna) och en vinstmarginal för importörer. En del av exporten från två exporterande tillverkare genomgick ytterligare bearbetning hos dess närstående importörer i gemenskapen. För att möjliggöra en jämförelse med gemenskapsindustrins motsvarande produkttyper räknades inte dessa bearbetningskostnader av från exportpriset.
(41) Denna jämförelse visade att produkterna med ursprung i de berörda länderna under undersökningsperioden såldes i gemenskapen till priser som underskred gemenskapsindustrins priser med följande procentsatser: Litauen mellan 4 och 8 %, Förenta staterna mellan 0 och omkring 2 %. Den relativt låga underskridandemarginalerna är inte ett tecken på att exportpriserna inte skulle vara skadevållande. Tvärtom är de ett resultat av den prisnedgång som gemenskapsindustrins försäljningspriser varit utsatt för.
e) Gemenskapsindustrins situation
Inledande anmärkningar
(42) I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd. Av konfidentiella skäl är siffrorna angivna i indexerad eller approximativ form.
Kapacitet, produktion och kapacitetsutnyttjande
(43) Tillverkningskapaciteten minskade avsevärt (med 23 % under skadeundersökningsperioden), främst till följd av att en av de klagande gemenskapstillverkarna genomförde en rationalisering av sina produktionsanläggningar. Den första kapacitetsminskningen infördes 1999, och nedskärningarna fortsatte under undersökningsperioden.
(44) Gemenskapsindustrins tillverkning minskade med 28 % under skadeundersökningsperioden.
(45) Efter en minskning på 5 % 1998 rasade tillverkningen 1999 med 28 %. Detta gick hand i hand med den krympande marknaden. Efter en stabilisering år 2000 återhämtade sig produktionen något under undersökningsperioden. Det bör noteras att produktionen minskade i takt med gemenskapsindustrins minskade försäljning.
(46) Eftersom tillverkningskapaciteten var så gott som oförändrad under perioden 1997-1999 följde kapacitetsutnyttjandet till att börja med samma utveckling som produktionen. Efter den skarpa nedgången i produktionen 1999 (25 %) minskade gemenskapsindustrin sin kapacitet och förbättrade därmed sitt kapacitetsutnyttjande med 11 % år 2000 och med ytterligare 13 % under undersökningsperioden, dock mot bakgrund av en övergripande kapacitetsminskning.
Varulager
(47) Gemenskapsindustrins utgående lager följde följande utveckling:
(48) Lagernivån minskade med 5 % under skadeundersökningsperioden, men utgjorde 13 % av försäljningsvolymen 1997, medan den under undersökningsperioden utgjorde 18 % av försäljningsvolymen.
Försäljningsvolym och marknadsandel
(49) Gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden minskade under skadeundersökningsperioden volymmässigt med 35 % och värdemässigt med 40 %.
(50) Parallellt med marknadsutvecklingen minskade försäljningen till icke-närstående kunder kraftigt 1999. Samtidigt som den totala förbrukningen i gemenskapen ökade efter 1999, sålde gemenskapsindustrin mindre under undersökningsperioden än under året efter krisen i Asien.
(51) Gemenskapsindustrins marknadsandel minskade med 15 % under skadeundersökningsperioden.
(52) Gemenskapsindustrin förlorade en viss marknadsandel 1999 och drabbades av ytterligare en avsevärd förlust år 2000. Under undersökningsperioden kunde den återta en del av marknaden, men låg fortfarande långt under nivån för 1999.
Tillväxt
(53) Samtidigt som gemenskapsförbrukningen minskade med 24 % mellan 1997 och undersökningsperioden, minskade gemenskapsindustrins försäljningsvolym med cirka 35 %. Å andra sidan ökade den berörda importens volym med 63 %. Gemenskapsindustrin förlorade således 12 procentenheter av sin marknadsandel, medan den berörda importens marknadsandel ökade med 14 procentenheter under samma period. Detta betyder att gemenskapsindustrin minskade sin närvaro på marknaden i en omfattning som överskred den minskade tillväxten av marknaden mellan 1997 och undersökningsperioden.
Försäljningspriser
(54) Gemenskapstillverkarnas genomsnittliga nettoförsäljningspris för den i gemenskapen tillverkade och sålda produkten minskade med 6 % mellan 1997 och undersökningsperioden.
(55) Försäljningspriserna förblev i stort sett oförändrade fram till 1999 och minskade därefter något år 2000 och under undersökningsperioden.
(56) Prisutvecklingen skall ses i jämförelse med utvecklingen i fråga om produktionskostnad per enhet. Gemenskapsindustrins produktionskostnad per enhet ökade 1999 med 16 %, vilket huvudsakligen berodde på produktionsminskningen. Tack vare omstrukturering och avskedande av anställda kunde produktionskostnaderna per enhet gradvis minskas. De låg dock fortfarande 10 % över nivån 1997.
Sysselsättning
(57) Mellan 1997 och undersökningsperioden minskade antalet anställda i gemenskapsindustrin med 29 %.
(58) I ett försök att öka produktiviteten för att minska omkostnaderna per enhet minskades antalet anställda avsevärt från och med 1999. Minskningen var särskilt markant år 2000, då den uppgick till 14 %.
Produktivitet
(59) Mellan 1997 och 1999 minskade produktiviteten, mätt i produktion per anställd och år, med 29 % och ökade därefter till följd av omstruktureringen av gemenskapsindustrin. Under undersökningsperioden låg den något över 1997 års nivå.
Löner
(60) Mellan 1997 och undersökningsperioden ökade genomsnittslönen per anställd med 8 %.
(61) De nominella genomsnittslönerna per anställd, som varit stabila 1998 och minskat något 1999, steg till en nivå som var 8 % högre under undersökningsperioden än 1997. Det bör påpekas att de sammanlagda utbetalda lönerna minskade till följd av personalavgången.
Investeringar
(62) Gemenskapsindustrins totala investeringar i den berörda produkten minskade med 42 % mellan 1997 och undersökningsperioden.
(63) 1999 rasade investeringarna med 55 %, ökade sedan under undersökningsperioden med 14 %, men låg fortfarande långt under nivån för 1997 och 1998.
Lönsamhet
(64) Under skadeundersökningsperioden minskade lönsamheten från försäljningen till icke-närstående kunder i EG när det gäller vinst/förlust på nettoförsäljningen före skatt med 13-16 procentenheter.
(65) Gemenskapsindustrin var lönsam under åren 1997 och 1998, då dess genomsnittliga lönsamhet var mellan 8 och 16 %. Efter krisen i Asien drabbades den av förluster på mellan 17 och 12 % av omsättningen. Som ett resultat av omorganisationen uppnådde gemenskapsindustrin precis lönsamma nivåer igen under undersökningsperioden, men dessa låg fortfarande långt under hållbara vinstmarginaler.
Kassaflöde, avkastning på investeringar och förmåga att anskaffa kapital
(66) Kassaflödet från den berörda produkten minskade med 84 % under skadeundersökningsperioden.
(67) Det minskade med 32 % 1998 och med ytterligare 47 % 1999. År 2000 fortsatte det att minska och stabiliserades därefter under undersökningsperioden.
(68) Avkastningen på använt kapital utvecklades på ungefär samma sätt som lönsamheten och minskade med 93 % mellan 1997 och undersökningsperioden. Den största minskningen ägde rum 1999, då gemenskapsindustrin drabbades av förluster. På grund av omorganisationen ökade den med 19 % år 2000 och med 21 % under undersökningsperioden.
(69) Undersökningen har visat att de klagande gemenskapstillverkarna inte hade några svårigheter att anskaffa kapital. I detta avseende bör det noteras att gemenskapsindustrins aktieägare beslutade att stödja cellulosaacetatindustrin och tillhandahålla nödvändigt kapital.
Dumpningsmarginalens storlek
(70) Verkningarna för gemenskapsindustrin av storleken på den faktiska dumpningsmarginalen är betydande med tanke på importvolymen och priserna på importen från de berörda länderna.
f) Slutsats beträffande skada
(71) Undersökningen av de ovan nämnda faktorerna visar att gemenskapsindustrins situation försämrades mellan 1997 och undersökningsperioden. Detta ledde till en minskning i fråga om marknadsandel (-12 %), lönsamhet (mellan -13 % och -16 %), kassaflöde (-84 %) och avkastning på använt kapital (-93 %). Även produktionsvolymen (-28 %) och försäljningsvolymen (-35 %) påverkades negativt. Antalet anställda minskade med 29 % under skadeundersökningsperioden. En del av denna negativa utveckling var emellertid ett resultat av minskad efterfrågan. Utvecklingen i fråga om kapacitetsutnyttjande, som vid första anblicken förefaller positiv, bör ses mot bakgrund av den minskade försäljningen och marknadsandelen och den därav följande anpassningsprocess som gemenskapsindustrin företog i form av kapacitetsminskning.
(72) Mot bakgrund av ovanstående är den preliminära slutsatsen att gemenskapsindustrin vållats väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen.
F. ORSAKSSAMBAND
a) Inledande anmärkning
(73) Kommissionen undersökte, i syfte att kunna dra slutsatser beträffande orsaken till den skada som gemenskapsindustrin vållats och i enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen, verkningarna av alla kända faktorer och deras konsekvenser för situationen inom denna industri. Andra kända faktorer än den dumpade importen, som samtidigt skulle ha kunnat vålla gemenskapsindustrin skada, undersöktes också för att sörja för att den eventuella skada som vållats av dessa faktorer inte skulle tillskrivas den dumpade importen.
b) Verkningar av den dumpade importen
(74) Mellan 1997 och undersökningsperioden ökade den dumpade importen från de berörda länderna avsevärt volymmässigt (63 %) och som marknadsandel (från 12 % 1997 till 26 % under undersökningsperioden). Exportpriserna minskade avsevärt under hela skadeundersökningsperioden och underskred under undersökningsperioden gemenskapsindustrins priser med i genomsnitt 2,9 %. De fulla verkningarna av den dumpade importen framgick dessutom inte av uppgifterna angående prisunderskridande, eftersom gemenskapens priser var sjunkande (skäl 54). Allt detta inträffade samtidigt med att gemenskapsindustrins situation försämrades vad beträffar prisminskningar, minskade marknadsandelar och sjunkande lönsamhet.
(75) Priserna på den dumpade importen låg under gemenskapsindustrins priser under hela skadeundersökningsperioden och utövade ett pristryck på dem som tvingade gemenskapsindustrin att sänka priserna trots ökade tillverkningskostnader. Det anses därför att den dumpade importen vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada.
c) Verkningar av andra faktorer
De övriga gemenskapstillverkarnas resultat
(76) En gemenskapstillverkare som inte stödde klagomålet stängde sin produktionsanläggning i början av 2002 och började avveckla sin produktion redan under undersökningsperioden. Slutsatsen är därför att de produkter som tillverkades och såldes av denna enda andra gemenskapstillverkare inte bidrog till den skada som gemenskapsindustrin vållades.
(77) Det hävdades att den ökade importen från Förenta staterna endast berodde på minskad försäljningsvolym för de produkter som Celanese tillverkar i gemenskapen. Detta argument avvisades preliminärt, eftersom flyttningen av produktionen var ett internt beslut i företaget, medan undersökningen måste koncentreras på utvecklingen när det gäller den dumpade importen som helhet. Denna dumpade import sammanföll också med gemenskapsindustrins försämrade situation.
Självförvållad skada
(78) Det hävdades att gemenskapsindustrin importerade filamentgarn av cellulosaacetat från Förenta staterna till låga priser och därmed vållade sig själv skada. Detta inköp berodde på tidsproblem under tillverkningsprocessen. Mot bakgrund av den ringa kvantitet som ingår (cirka 1 % av den totala importen från de berörda länderna under undersökningsperioden) är den preliminära slutsatsen att denna import inte kan ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin vållades.
Ogynnsamma växelkursrörelser
(79) En exporterande tillverkare hävdade att ogynnsamma växelkurser (pund sterling/euro) var en viktig faktor som bidrog till att en gemenskapstillverkare i Förenade kungariket stängde två produktionsanläggningar. I det pressmeddelande, i vilket stängningen av anläggningen tillkännagavs, angavs växelkursproblem som ett skäl till beslutet. Undersökningen har emellertid visat att detta synes ha varit en mindre faktor i ett större sammanhang. Produktionsanläggningarna i Förenade kungariket utgjorde vidare endast en liten del av gemenskapstillverkningen, medan den största delen av tillverkningskapaciteten och förbrukningen var förlagd till Italien och Spanien. Den preliminära slutsatsen var därför att detta endast hade en mindre inverkan på gemenskapsindustrin, om ens någon.
Minskad efterfrågan
(80) I många tyger har cellulosaacetatgarn mer och mer ersatts med billigare polyesterfilamentgarn, bl.a. i foder och kläder. Dessutom var både gemenskapsindustrin och användarna drabbade av konkurrens från produkter i senare produktionsled, såsom tyger och kläder direktimporterade från Fjärran Östern, vilken ökade efter den ekonomiska krisen i Asien. Alla i förfarandet inblandade parter var överens på denna punkt. Den skarpa nedgången när det gäller förbrukningen på gemenskapsmarknaden ägde rum mellan 1998 och 1999 (-28 %), medan importen från de berörda länderna i huvudsak förblev oförändrad. Det var också under denna period som gemenskapsindustrin drabbades av svåra förluster. Därefter, dvs. år 2000, mer än fördubblades importen från de berörda länderna, och deras marknadsandel fördubblades därmed nästan också. Förbrukningen på gemenskapsmarknaden ökade efter krisen i Asien med 6 % (1999-undersökningsperioden), medan gemenskapsindustrins försäljningsvolym förblev oförändrad under samma period. Uttryckt i försäljningsvärde förlorade gemenskapsindustrin ytterligare 6 %. Gemenskapsindustrin anpassade sin produktionskapacitet och antalet anställda till den krympande marknaden, men på grund av dess minskade marknadsandel under undersökningsperioden, som övertagits av den dumpade importen, balanserades inkomster och utgifter ändå bara nätt och jämnt. Med andra ord var problemet för gemenskapsindustrin under undersökningsperioden inte minskad efterfrågan (eftersom industrin hade anpassat sig till denna situation redan tidigare) utan den dumpade importen från de berörda länderna. Den preliminära slutsatsen är därför att minskad efterfrågan endast i mindre utsträckning bidrog till den skada som gemenskapsindustrin vållades.
Import från tredje länder
(81) Enligt tillgängliga upplysningar minskade den sammanlagda importvolymen av den berörda produkten med ursprung i tredje land med 62 %, och dess marknadsandel låg på cirka 1 %. Den anses därför preliminärt inte ha haft en betydande inverkan på gemenskapsindustrin.
d) Slutsats om orsakssamband
(82) Mot bakgrund av ovanstående analys, i vilken alla kända faktorers inverkan på gemenskapsindustrins situation har noga klarlagts och skiljts från de skadevållande verkningarna av den dumpade importen är den preliminära slutsatsen att dessa andra faktorer inte i sig ändrar den omständigheten att den väsentliga skada som konstaterats kan tillskrivas den dumpade importen.
(83) Den preliminära slutsatsen är därför att den dumpade importen med ursprung i Litauen och Förenta staterna har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.
G. GEMENSKAPENS INTRESSE
(84) För bedömningen av gemenskapens intresse undersökte kommissionen hur de berörda ekonomiska aktörerna sannolikt skulle komma att påverkas om antidumpningsåtgärder infördes respektive inte infördes. Frågeformulär skickades till alla berörda parter som såvitt känt var berörda, inbegripet till de importörer, andra gemenskapstillverkare och användare som var kända av kommissionen.
a) Gemenskapsindustrins intresse
(85) Efter det att åtgärder införts förväntas gemenskapsindustrins försäljningsvolym av den berörda produkten på gemenskapsmarknaden komma att stabiliseras. Gemenskapsindustrin skulle därmed kunna återta förlorade marknadsandelar och, genom ökat kapacitetsutnyttjande, minska sina produktionskostnader per enhet samt öka produktiviteten. Nivån på gemenskapsindustrins priser skulle dessutom med största sannolikhet öka måttligt som en följd av detta. Slutsatsen är att stabiliseringen av produktions- och försäljningsvolymen, å ena sidan, och en ytterligare minskning av produktionskostnaderna per enhet, å andra sidan, i kombination med en måttlig prisökning, förväntas leda till att gemenskapsindustrin kan förbättra sin ekonomiska situation.
(86) Om antidumpningsåtgärder däremot inte införs, är det sannolikt att den negativa utvecklingen för gemenskapsindustrin kommer att fortsätta. Gemenskapsindustrin utmärks i hög grad av minskad försäljningsvolym, förlust av marknadsandelar och otillräcklig lönsamhet. Med tanke på den minskade försäljningen och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin vållats under undersökningsperioden är det uppenbart att dess ekonomiska situation kommer att försämras ytterligare om inte åtgärder införs. Detta skulle ytterst leda till ytterligare produktionsminskningar och avvecklingar av vissa produktionsled och därför hota sysselsättningen och investeringarna i gemenskapen.
(87) Den preliminära slutsatsen är därför att gemenskapsindustrin skulle få möjlighet att återhämta sig från den skadevållande dumpningen om antidumpningsåtgärder infördes.
b) Intresset hos icke-närstående importörer/handlare i gemenskapen
(88) Frågeformulär skickades till nio importörer som namngavs i klagomålet, av vilka fem förklarade sig inte vara berörda av undersökningen, eftersom de inte importerade från de berörda länderna, eller inte importerade den berörda produkten alls under undersökningsperioden, en är en tillverkare i Litauen närstående och två förklarade sig vara användare av den berörda produkten och erhöll därför motsvarande frågeformulär för användare.
(89) En handlare, som köper endast från gemenskapsindustrin, uttalade sig till förmån för antidumpningstullar i syfte att stabilisera marknaden.
(90) Den preliminära slutsatsen är därför att de sannolika effekterna för icke-närstående importörer och handlare av att antidumpningsåtgärder införs inte skulle vara betydande, eftersom inga invändningar restes.
c) Användarindustrins intresse
(91) Den viktigaste användaren av den berörda produkten i gemenskapen är den textilindustri som tillverkar foder, damkläder och inredningsartiklar. De flesta av användarna finns i Italien och Spanien.
(92) Frågeformulär skickades till 40 användare, av vilka sju returnerade ett fullständigt ifyllt svar på frågeformuläret. De svarar för en sammanlagd omsättning på 125 miljoner euro och en försäljning på cirka 61 miljoner euro av produkter med vilken den berörda produkten är införlivad. Detta betyder att 49 % av deras omsättning kommer från produkter med vilken den berörda produkten är införlivad. Deras inköp av filamentgarn av cellulosaacetat uppgick till 2726 ton, vilket motsvarade 9,5 % av den sammanlagda förbrukningen i gemenskapen.
(93) Flera användare skickade dessutom skrivelser, i vilka de framförde sin oro över ett eventuellt införande av antidumpningstullar.
(94) Under skadeundersökningsperioden ökade lönsamheten i försäljningen av produkter, med vilka den berörda produkten var införlivad, när det gäller vinst/förlust på nettoförsäljningen före skatt från 3,1 % till 5,1 %.
(95) Cellulosaacetat utgör i genomsnitt cirka 27 % av användarnas tillverkningskostnad för produkter, med vilka den berörda produkten är införlivad, vilket betyder att införandet av en tull skulle ha en inverkan på deras tillverkningskostnader. Eftersom gemenskapsindustrin fortfarande har kapacitet till sitt förfogande och marknaden skulle kunna krympa ytterligare, och eftersom produkten även skulle kunna införskaffas i länder eller företag som inte omfattas av antidumpningstull, förväntas prisökningarna att bli måttliga eller inga alls.
(96) Nästan alla användare tror att efterfrågan på filamentgarn av cellulosaacetat kommer att minska i gemenskapen under de kommande åren till följd av stark konkurrens från Fjärran Östern, både från färdiga produkter och alternativa garntyper. Den berörda produktens betydelse för användarna kommer därför att minska i framtiden.
(97) Användarna gav uttryck för mycket olika ståndpunkter när det gäller införandet av tullar. Några användare framhöll att det billiga råmaterialet är nödvändigt för att konkurrera med den billiga importen av produkter från Asien, i vilka den berörda produkten används som råmaterial. Andra användare hävdade att importen destabiliserar marknaden och stödde därför införandet av åtgärder. De användare som bearbetar importprodukter från de berörda länderna var emot åtgärder, medan de användare som bearbetar EU-material stödde införandet av åtgärder.
(98) Mot bakgrund av de olika ståndpunkterna, lönsamheten för användarna och möjligheten att åtminstone delvis kunna föra det ökade priset på den berörda produkten vidare, är den preliminära slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder inte kommer att få några allvarliga konsekvenser för användarindustrin.
d) Råmaterialleverantörernas intresse
(99) Gemenskapsindustrin och en exporterande tillverkare köper det viktigaste råmaterialet, cellulosaflingor, från källor i gemenskapen. Det hävdades att den litauiska exporterande tillverkarens inköp skulle upphöra, vilket skulle få allvarliga återverkningar för det företag från vilket han köper sitt råmaterial, eftersom detta företag endast har ett litet kundunderlag. Eftersom detta påstående inte var underbyggt, avvisades det preliminärt.
e) Konkurrens och handelssnedvridande effekter
(100) Det hävdades att gemenskapsindustrin hade ett avtal om marknadsdelning och därför drev upp priserna artificiellt och att införandet av en tull skulle leda till ett monopol för den italienska tillverkaren, eftersom den spanska tillverkarens kapacitet är begränsad. Eftersom dessa påståenden inte var underbyggda, avvisades de preliminärt.
f) Konsekvenser för förbindelserna med tredje land
(101) Det har hävdats att införandet av åtgärder strider mot gemenskapens intresse, eftersom det kommer att ha en negativ inverkan på förbindelserna mellan Litauen och EU. I detta avseende bör det påpekas att syftet med undersökningen av gemenskapens intresse är att ta reda på verkningarna för de olika ekonomiska aktörerna i gemenskapen av om antidumpningsåtgärder införs eller inte. Den framförda synpunkten har därför inte tagits med i undersökningen av gemenskapens intresse.
g) Slutsats om gemenskapens intresse
(102) Mot bakgrund av vad som anges ovan är den preliminära slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa åtgärder i föreliggande fall och att det är i gemenskapens intresse att tillämpa antidumpningsåtgärder.
H. PROVISORISKA ÅTGÄRDER
a) Nivå för undanröjande av skada
(103) De provisoriska antidumpningsåtgärderna bör införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja den skadliga verkan som den dumpade importen haft för gemenskapsindustrin, utan att de konstaterade dumpningsmarginalerna överskrids. Vid beräkningen av den tull som är nödvändig för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att eventuella åtgärder borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina kostnader och att sammantaget uppnå en vinst före skatt som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import.
(104) På grundval av tillgängliga uppgifter konstaterades det preliminärt att en vinstmarginal på 12 % av omsättningen kunde betraktas som en lämplig nivå som gemenskapsindustrin kunde förväntas uppnå utan skadevållande dumpning, med beaktande av den genomsnittliga lönsamhetsnivå som gemenskapsindustrin uppnådde under perioden 1997-1998, dvs. innan verkningarna av krisen i Asien blev märkbara (skäl 80). Det anses att det under dessa år rådde normala konkurrensförhållanden och att situationen på gemenskapsmarknaden var representativ, eftersom gemenskapstillverkarna där konkurrerade normalt med importen och denna industri, i avsaknad av skadevållande dumpning, hade en normal vinstmarginal, som i vissa fall översteg nivån på 12 %. Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan den vägda genomsnittliga importpriset, såsom detta fastställts för beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset på de produkter som gemenskapsindustrin sålde på gemenskapsmarknaden. Det icke-skadevållande priset beräknades genom att gemenskapsindustrins försäljningspris justerades med den faktiska förlusten eller vinsten under undersökningsperioden och genom att den ovannämnda vinstmarginalen lades till. De eventuella skillnader som framkom vid denna jämförelse uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif.
(105) De marginaler för undanröjande av skada som fastställdes på detta sätt är följande:
Plats för tabell
b) Provisoriska antidumpningsåtgärder
(106) Mot bakgrund av ovanstående anses det att en preliminär antidumpningstull bör införas i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen på import med ursprung i Litauen och Förenta staterna på nivån för den lägre av de skademarginaler som konstaterats, eftersom dessa är lägre än dumpningsmarginalerna.
(107) Nivån på den föreslagna tullen är följande:
Plats för tabell
(108) De individuella antidumpningstullsatser för företag som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De återspeglar därför den situation för företagen i fråga som konstaterats vid undersökningen. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullsats som är tillämplig på "alla övriga företag") är därför uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i det berörda landet och som tillverkats av företagen i fråga, dvs. av de särskilda juridiska personer, som anges. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte särskilt nämns i denna förordnings artikeltext, med angivande av företagets namn och adress, inbegripet enheter som är de särskilt nämnda företagen närstående, kan inte omfattas av dessa satser utan skall i stället omfattas av den tullsats som gäller för "alla övriga företag".
(109) Varje begäran om tillämpning av dessa individuella antidumpningstullsatser för företag (t.ex. till följd av att företaget bytt namn eller att nya produktions- eller försäljningsenheter upprättats) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen(4) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt om eventuella förändringar av företagets verksamhet avseende tillverkning, inhemsk försäljning eller exportförsäljning som hänger samman med t.ex. namnbytet eller förändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Kommissionen kommer, vid behov, och efter samråd med rådgivande kommittén att ändra förordningen i överensstämmelse därmed genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
I. ÅTAGANDEN
(110) Den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Litauen förklarade sig villig att göra ett åtagande. Det fastställdes emellertid preliminärt att det i praktiken skulle bli svårt att kontrollera ett åtagande mot bakgrund av det stora antalet produkttyper som var berörda i detta fall, svårigheten att urskilja olika produkttyper och den stora variationen när det gäller enhetspriset för dessa produkttyper. Kommissionen ansåg därför inte att ett åtagande skulle innebära någon tillfredsställande lösning när det gäller detta fastställande.
J. SLUTBESTÄMMELSE
(111) Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken berörda parter skriftligen kan lämna synpunkter och begära att bli hörda. Vidare bör det anges att slutsatserna i denna förordning är preliminära och kan behöva omprövas inför införandet av eventuella slutgiltiga åtgärder.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En preliminär antidumpningstull skall införas på import av visst otexturerat regenatfilamentgarn av cellulosaacetat enligt KN-nummer 5403 33 10, 5403 33 90 och 5403 42 00 med ursprung i Litauen och Förenta staterna.
2. Satsen för de preliminära antidumpningstullar som skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, på produkter som tillverkas av följande företag skall vara följande:
Plats för tabell
3. Om inte annat föreskrivs skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
4. Vid övergång till fri omsättning i gemenskapen av den produkt som anges i punkt 1 skall en säkerhet ställas som motsvarar beloppet för den preliminära tullen.
Artikel 2
1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter ikraftträdandet av denna förordning framföra sina synpunkter skriftligen och begära att bli hörda av kommissionen.
2. I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter denna förordnings ikraftträdande yttra sig om dess tillämpning.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.
Artikel 1 i denna förordning skall gälla i sex månader.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 18 september 2002.