NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 2187/2005
ze dne 21. prosince 2005,
kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu, mění nařízení (ES) č. 1434/98 a zrušuje nařízení (ES) č. 88/98
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise (1),
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článků 2 a 4 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (3) má Rada s přihlédnutím k stávajícím vědeckým, technickým a hospodářským doporučením zavést opatření Společenství nezbytná pro zajištění takového využívání živých vodních zdrojů, které umožní udržitelné hospodářské, environmentální a sociální podmínky. Za tímto účelem může Rada přijímat technická opatření k omezení úmrtnosti dané rybolovem a dopadu rybolovných činností na životní prostředí.
(2)
Přistoupení Společenství k Úmluvě o rybolovu a zachování živých zdrojů v Baltském moři a Velkém a Malém Beltu, ve znění protokolu konference zástupců smluvních států úmluvy (dále jen „Gdaňská úmluva“), bylo schváleno rozhodnutím 83/414/EHS (4).
(3)
Od doby, kdy byla založena Gdaňskou úmluvou, přijala Mezinárodní komise pro rybolov v Baltském moři soubor opatření pro zachování a řízení rybolovných zdrojů v Baltském moři. Oznámila smluvním stranám určitá doporučení ohledně úprav uvedených technických opatření.
(4)
Je vhodné, aby Společenství tato doporučení zavedlo. Jelikož však Mezinárodní komise pro rybolov v Baltském moři bude možná nahrazena dvoustrannou spoluprací s Ruskou federací, neměla by se pravidla Společenství těmito doporučeními striktně řídit; Společenství by mělo spíše usilovat o zavedení celkového a soudržného systému technických opatření pro vody Společenství, založeného na stávajících pravidlech. V některých případech, kdy jsou stávající pravidla zbytečně podrobná nebo nemohou být odůvodněna z hlediska zachování zdrojů, existuje prostor pro zjednodušení.
(5)
Nařízení (ES) č. 88/98 (5) stanovilo některá technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu.
(6)
Uplatňování nařízení (ES) č. 88/98 názorně poukázalo na jeho konkrétní nedostatky, které vedly k potížím při používání a prosazování uvedeného nařízení a které je třeba napravit, a to zejména vymezením cílových druhů a stanovených procentních podílů odlovu pro jednotlivá rozmezí velikostí ok, jakož i zeměpisných oblastí pro rybolov pomocí určitých lovných zařízení.
(7)
Je třeba definovat způsob výpočtu procentních podílů cílových druhů a jiných druhů.
(8)
Minimální velikost každého druhu by měla být stanovena s ohledem na selektivitu velikosti ok lovného zařízení, které lze použít pro odlov daného druhu.
(9)
Vědecké informace uvádějí, že existují značné vedlejší úlovky nedospělé tresky obecné při lovu úhoře vlečnou sítí. Lov úhoře aktivním lovným zařízením by měl být proto zakázán.
(10)
Rižský záliv je jedinečným a poměrně citlivým mořským ekosystémem, který vyžaduje zvláštní opatření k zajištění udržitelného využívání jeho zdrojů a k minimalizaci dopadu rybolovných činností. Článek 21 aktu o přistoupení z roku 2003 proto stanoví, že má Rada změnit nařízení (ES) č. 88/98 přede dnem přistoupení tak, aby byla přijata opatření nezbytná pro zachování rybolovných zdrojů v Rižském zálivu.
(11)
Za účelem kontroly rybolovných činností je třeba, aby přístup do Rižského zálivu podléhal zvláštním povolením k rybolovu uvedeným v nařízení Rady (ES) č. 1627/94 ze dne 27. června 1994, kterým se stanoví obecná ustanovení týkající se zvláštních povolení k rybolovu (6).
(12)
Vědecké informace uvádějí, že pro lov tresky obecné jsou vlečná rybolovná zařízení bez únikových oken méně selektivní než zařízení s únikovými okny typu Bacoma nebo typu, u kterého jsou oka kapsy a nástavce natočena o 90°. Proto je vhodné ve vodách Společenství a na plavidlech Společenství nepovolit při lovu, jehož cílovým druhem je treska obecná, používání vlečných lovných zařízení bez únikového okna typu Bacoma nebo typu, u kterého jsou oka kapsy a nástavce natočena o 90°.
(13)
Nařízení (ES) č. 1434/98 (7) stanovilo podmínky vykládky sledě obecného pro jiné průmyslové účely než k přímé lidské spotřebě.
(14)
S cílem zjednodušit komplexní pravidla nařízení (ES) č. 1434/98 je třeba ustanovení tohoto nařízení, která se týkají Baltského moře, nahradit obecnými ustanoveními o netříděných vykládkách tohoto nařízení. Nařízení (ES) č. 1434/98 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(15)
Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (8).
(16)
Změny přílohy I a dodatků 1 a 2 k příloze II tohoto nařízení by rovněž měly být přijaty v souladu s rozhodnutím 1999/468/ES.
(17)
Vzhledem k počtu a rozsahu nutných změn pravidel je třeba nařízení (ES) č. 88/98 zrušit a nahradit je novým zněním,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví technická opatření pro zachování, která se týkají lovu a vykládky rybolovných zdrojů v mořských vodách podléhajících svrchovanosti nebo jurisdikci členských států a náležejících do zeměpisné oblasti vymezené v příloze I.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„aktivním lovným zařízením“ jakékoli lovné zařízení, které pro odlov vyžaduje aktivní pohyb daného zařízení, včetně zejména vlečných a kruhových zatahovacích zařízení;
i)
„vlečnou sítí“ se rozumí zařízení, které je aktivně taženo hlavním motorem plavidla a sestává z kuželovitě nebo pyramidovitě tvarované hlavní části (jakožto hlavní části vlečné sítě) uzavřené vzadu kapsou,
ii)
„vlečnou sítí vlečenou pomocí výložníku na bocích lodě“ se rozumí lovné zařízení s vlečnou sítí vodorovně otevřenou pomocí ocelové nebo dřevěné trubice, výložník a síťovina opatřené spodními řetězy, řetězovými rohožemi nebo ujímacími řetězy, aktivně tažené po dně motorem plavidla,
iii)
„dánským nevodem“ se rozumí kruhové zatahovací a tažené vlečné zařízení řízené z plavidla dvěma dlouhými lany (nevodová lana), určené k nahánění ryb směrem k otvoru nevodu. Zařízení vyrobené ze sítě, která je podobná vlečné síti pro lov při dně jak konstrukcí, tak velikostí, se skládá ze dvou dlouhých křídel, hlavní části a vaku (kapsy),
iv)
„drapáky“ se rozumí síť nebo kovový koš namontovaný na rámu různého tvaru a velikosti, na jehož spodní části je upevněn lopatkový naběrák, někdy opatřený zuby,
v)
„košelkovým nevodem“ se rozumí kruhové zatahovací zařízení ze sítě, jehož spodní část se stahuje za použití košelkové zatahovací šňůry, která na spodní straně sítě prochází řadou kroužků, což umožňuje ze sítě vytvořit vak, a tak ji uzavřít;
b)
„pasivním lovným zařízením“ veškerá lovná zařízení nevyžadující při lovu aktivní pohyb zařízení; tato zařízení zahrnují tenatové sítě na chytání ryb za žábry, tenatové sítě, třístěnné tenatové sítě, vězencové sítě, šňůry, vrše a vězence. Sítě se mohou skládat z jedné nebo několika oddělených sítí, které jsou opatřeny horními, spodními a spojovacími lany a mohou být vybaveny kotevním, plovacím a navigačním zařízením;
i)
„tenatovou sítí na chytání ryb za žábry“ a „tenatovou sítí“ se rozumí síť tvořená jedním kusem síťoviny, udržovaná ve svislé poloze ve vodě plováky a závažími. Živé vodní zdroje se chytají zapletením do sítě nebo uvíznutím v okách,
ii)
„třístěnnou tenatovou sítí“ se rozumí síť tvořená dvěma nebo více sítěmi zavěšenými společně a rovnoběžně na jediném laně, upevněnými na vodě plováky a závažím,
iii)
„šňůrami“ se rozumí řada spojených šňůr uložených buď na dně nebo unášených; každá je opatřena velkým počtem háčků s návnadami;
c)
„háčky“ zakřivené zaostřené kusy ocelového drátu, obvykle s ozubcem;
d)
„dobou ponoření“ období od okamžiku prvního položení sítí do vody do okamžiku úplného vytažení sítí na palubu rybářského plavidla;
e)
„síťováním se čtvercovými oky“ konstrukce síťování provedená tak, že ze dvou sad rovnoběžných čar tvořených vlákny sítě je jedna sada rovnoběžná s podélnou osou sítě a druhá k této ose kolmá;
f)
„kapsou vlečné sítě“ posledních 8 metrů vlečné sítě mající buď válcovitý tvar, tj. stejný celkový obvod, nebo zužující se tvar;
g)
„zpevňovací kapsou“ válcovitý díl síťoviny, který zcela obepíná kapsu vlečné sítě a lze jej v určitých rozestupech ke kapse vlečné sítě připevnit;
h)
„zadním popruhem“ nejzazší kruhový popruh upevněný ke kapse, měřeno při podélném natažení ok;
i)
„zvedacím popruhem“ lano, které obepíná obvod kapsy nebo případné zpevňovací kapsy a je k ní připevněno smyčkami nebo kroužky;
j)
„kruhovým popruhem“ lano, které obepíná obvod kapsy nebo případné zpevňovací kapsy a je k ní připevněno;
k)
„bubnem“ díl síťoviny upevněný uvnitř aktivního lovného zařízení tak, aby rybám umožňoval přesouvat se z přední části lovného zařízení do části zadní, přičemž je omezena možnost jejich návratu;
l)
„kapsovou bójí“ nadnášející zařízení, které je upevněno ke kapse;
m)
„lanem bóje“ lano spojující bóje tažných šňůr s částí lovného zařízení, která je podpírána či označena;
n)
„nástavcem“ oddělená část vlečné sítě válcovitého tvaru, tj. stejného obvodu jako kapsa, umístěná mezi ústím a koncem kapsy;
KAPITOLA II
SÍTĚ A PODMÍNKY JEJICH POUŽÍVÁNÍ
ODDÍL I
Cílové druhy
Článek 3
Cílové druhy a minimální velikosti ok
1. Pro každou subdivizi uvedenou v příloze I je přípustné rozmezí velikosti ok pro jednotlivé cílové druhy vymezeno při lovu vlečnou sítí, dánským nevodem nebo podobným zařízením v příloze II a při lovu s tenatovou sítí na chytání ryb za žábry, tenatovou sítí a třístěnnou tenatovou sítí v příloze III. U žádné části lovných zařízení nebo sítí nesmí být velikost ok menší než nejmenší velikosti ok v rámci příslušné stupnice velikosti ok.
2. Přílohy II a III rovněž stanoví minimální procentní podíl cílových druhů živých vodních zdrojů uchovávaných na palubě pro jednotlivé zeměpisné subdivize a příslušné stupnice velikostí ok.
3. Pokud jsou na palubě drapáky, je v průběhu jakékoli rybolovné plavby zakázáno na palubě uchovávat a vykládat jakákoli množství živých vodních zdrojů, pokud alespoň 85 % jejich živé hmotnosti nesestává z měkkýšů nebo ruduchy Furcellaria lumbricalis.
4. V rámci subdivize je zakázáno používání tenatových sítí na chytání ryb za žábry nebo tenatových sítí s oky menšími, než jsou velikosti ok uvedené v příloze III.
5. V rámci subdivize je zakázáno používání třístěnných tenatových sítí, u nichž velikost ok ve té části sítě, kde jsou oka největší, neodpovídá jedné z kategorií uvedených v příloze III, a to s výjimkou případů, kdy je velikost ok v té části sítě, kde jsou oka nejmenší, menší než 16 mm. Pokud je velikost ok u nejmenších ok menší než 16 mm, musí všechna oka s velikostí nad 16 mm odpovídat kategoriím uvedeným v příloze III.
6. U každé rybolovné plavby je vykládka zakázána ve všech případech, kdy úlovek odlovený v subdivizích uvedených v příloze I a uchovávaný na palubě nevyhovuje odpovídajícím podmínkám stanoveným v přílohách II a III.
Článek 4
Výpočet procentních podílů cílových druhů
1. Procentní podíly cílových druhů uvedené v přílohách II a III se vypočítají jako podíl na hmotnosti celkového objemu všech druhů uvedených v přílohách II a III, které jsou ponechány na palubě po vytřídění nebo vyloženy.
2. Procentní podíl cílových druhů a dalších druhů se vypočítá jako úhrn všech objemů cílových druhů a dalších druhů uvedených v přílohách II a III uchovaných na palubě.
3. Objemy druhů uvedených v přílohách II a III, které byly přeloženy z rybářského plavidla, se zohlední při výpočtu procentních podílů cílových druhů pro toto plavidlo.
4. Procentní podíly cílových druhů lze vypočíst na základě jednoho nebo více reprezentativních vzorků.
ODDÍL II
Aktivní zařízení
Článek 5
Struktura lovných zařízení
1. Nesmí být používáno žádné zařízení, které blokuje nebo jinak zmenšuje oka v kapse.
2. Odchylně od odstavce 1 smí být na spodní polovině kapsy jakéhokoliv aktivního zařízení připevněna plachtovina, síťovina nebo jiný materiál, jehož úkolem je zabránit nebo omezit opotřebení. Tento materiál se musí upevnit výhradně na předních nebo bočních hranách kapsy.
3. Odchylně od odstavce 1 může být při lovu vlečnou sítí, dánským nevodem nebo podobným zařízením s velikostí oka menší než 90 mm povoleno upevnit na vnější stranu kapsy zpevňovací kapsu. Velikost ok zpevňovací kapsy musí být alespoň dvojnásobná než velikost ok kapsy a v žádném případě nesmí být menší než 80 mm.
Zpevňovací kapsa může být upevněna na těchto bodech:
a)
na předním okraji;
b)
na zadním okraji nebo
c)
prstencovitě mezi zadní a přední částí.
Zpevňovací kapsa může být přichycena
a)
prstencovitě kolem kapsy a nástavce okolo řady ok nebo
b)
podélně po jedné jediné řadě ok.
4. Odchylně od odstavce 1 je možné
a)
u aktivních zařízení použít zařízení k omezení úniku úlovku ze sítě nebo buben. Buben může být připevněn uvnitř kapsy nebo před ní. Ustanovení týkající se minimální velikosti ok stanovená v příloze II se u bubnu nepoužijí. Vzdálenost mezi předním bodem upevnění bubnu a zadním koncem kapsy musí odpovídat minimálně trojnásobku délky bubnu;
b)
připevnit k vnější části kapsy senzor určený k měření množství úlovku;
c)
při lovu vlečnou sítí, dánským nevodem nebo podobným zařízením s velikostí oka menší než 90 mm použít kruhový popruh a zvedací popruh upevněný na vnější stranu kapsy;
d)
při lovu vlečnou sítí, dánským nevodem nebo podobným zařízením s velikostí oka menší než 90 mm použít jeden zvedací popruh upevněný na vnější stranu kapsy;
e)
připevnit plováky na obou lemových švech kapsy;
f)
použít zadní popruhy připevněné k vnější straně kapsy. Vzdálenost mezi zadním popruhem a kapsou musí být 50 cm nebo méně.
Článek 6
Konkrétní zakázaná zařízení
Je zakázáno používat
a)
kapsy, u nichž se počet stejně velkých ok umístěných po obvodu kapsy zvyšuje od předního k zadnímu konci;
b)
nástavce, po jejichž obvodech je počet ok v jakémkoliv místě menší než na obvodu předního konce kapsy, k níž je nástavec připevněn;
c)
kapsy s velikostí ok 32 mm nebo větší, přičemž žádná oka nejsou kosočtverečná nebo čtvercová;
d)
vlečné sítě, dánské nevody nebo podobná zařízení o velikosti ok 90 mm nebo větší, ke kterým je kapsa připevněna jinak než uchycením do části sítě vpředu od kapsy;
e)
vlečné sítě, dánské nevody nebo podobná zařízení o velikosti ok 90 mm nebo větší, jež mají více než 100 otevřených kosočtvercových ok a méně než 40 otevřených kosočtvercových ok po obvodu kapsy, kromě spojování nebo lemových švů;
f)
kapsy, jejichž společná délka horní poloviny dílce není přibližně stejná jako společná délka spodní poloviny.
Článek 7
Selektivita při lovu tresky obecné vlečnou sítí
Na základě stanoviska Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství předloží Komise Radě do září 2007 hodnocení selektivity tresky obecné lovené aktivním zařízením, pro které je treska obecná uznána jako cílový druh.
ODDÍL III
Pasivní zařízení
Článek 8
Rozměry a doba ponoření
1. Při lovu pomocí tenatových sítí na chytání ryb za žábry, tenatových sítí nebo třístěnných tenatových sítí je zakázáno používat současně více než 9 km sítí pro plavidla o celkové délce do 12 m a 21 km sítí pro plavidla o celkové délce větší než 12 m.
2. Doba ponoření sítí podle odstavce 1 nesmí překročit 48 hodin.
3. Odchylně od odstavce 2 není doba ponoření sítí uvedená v odstavci 1 omezená, pokud se jedná o lov pod ledem.
Článek 9
Omezení týkající se unášených tenatových sítí
1. Od 1. ledna 2008 je zakázáno uchovávat na palubě unášené tenatové sítě nebo je používat k lovu.
2. Během let 2006 a 2007 je povoleno uchovávat na palubě plavidla unášené tenatové sítě nebo je používat k lovu, pokud je k tomu dotyčné plavidlo oprávněno příslušnými orgány členského státu, pod jehož vlajkou pluje.
3. V roce 2006 a 2007 může členský stát povolit uchovávání unášených tenatových sítí na palubě nebo jejich využití k lovu nejvýše v roce 2006 u 40 % a v roce 2007 u 20 % plavidel, která unášené tenatové sítě používala v letech 2001 až 2003.
4. Odchylně od odstavce 3 může v subdivizích 25 až 32 členský stát povolit uchovávání unášených tenatových sítí na palubě nebo jejich využití k lovu v případě nejvýše 40 % plavidel, která unášené tenatové sítě používala v letech 2001 až 2003.
5. Do 30. dubna každého roku předají členské státy Komisi seznam plavidel oprávněných k výkonu rybolovné činnosti za použití unášených tenatových sítí.
Článek 10
Podmínky týkající se unášených tenatových sítí
1. Velitel rybářského plavidla používajícího unášené tenatové sítě vede lodní deník, do něhož každý den zaznamenává tyto informace:
a)
celkovou délku všech sítí na palubě;
b)
celkovou délku všech sítí použitých během každé rybolovné činnosti;
c)
množství vedlejších úlovků kytovců s odpovídajícími údaji o datu a souřadnicích.
2. Všechna rybářská plavidla používající unášené tenatové sítě uchovávají na palubě oprávnění uvedené v čl. 9 odst. 2.
ODDÍL IV
Společná ustanovení pro lovná zařízení a jejich použití
Článek 11
Určování velikosti ok a síly vlákna
Použije se nařízení Komise (ES) č. 129/2003 ze dne 24. ledna 2003, kterým se stanoví pravidla pro určování velikosti ok a síly vlákna rybářských sítí (9).
Článek 12
Dosažení požadovaných procentních podílů úlovků
1. Objemy živých vodních zdrojů ulovených nad rámec povolených procentních podílů uvedených v přílohách II a III se nesmějí vyložit, ale musí být navráceny do moře před vykládkou.
2. Bez ohledu na odstavec 1 musí plavidlo, kdykoli v průběhu rybolovné plavby opustí jakoukoli skupinu subdivizí uvedenou v přílohách II a III, do dvou hodin dodržet odpovídající minimální procentní podíl cílových druhů ulovených a uchovávaných na palubě z této zeměpisné oblasti stanovený v přílohách II a III.
Článek 13
Podmínky používání lovných zařízení
1. Lovné zařízení, jehož použití je v určité zeměpisné oblasti nebo v průběhu určitého období zakázáno, musí být na palubě uloženo tak, aby nebylo připraveno k použití v zakázané oblasti nebo během zakázaného období. Náhradní lovná zařízení musí být uložena zvlášť tak, aby nebyla připravena k použití.
2. Lovné zařízení je považováno za nepřipravené k použití, jestliže
a)
v případě vlečných sítí, dánských nevodů nebo podobných zařízení kromě párových vlečných sítí:
i)
rozpěrné desky jsou upevněny na vnější nebo vnitřní straně hrazení paluby nebo k trámové podpěře,
ii)
vodící lana vlečných sítí nebo přitahovací lana jsou oddělena od rozpěrných desek nebo závaží;
b)
v případě párových vlečných sítí jsou křídlová závaží oddělena a uložena;
c)
v případě lovné šňůry, tenatové sítě na chytání ryb za žábry, tenatové sítě a třístěnné tenatové sítě:
i)
sítě jsou uloženy pod uvázanou plachtovinou,
ii)
šňůry a háčky jsou uchovávány v uzavřených schránkách;
d)
v případě košelkových nevodů je hlavní nebo základní kabel oddělen od nevodu.
3. Odchylně od odstavce 1 nesmějí být při použití lovného zařízení, pro které je jako cílový druh v souladu s přílohami II nebo III vymezena treska obecná (Gadus morhua), na plavidle žádná další lovná zařízení.
KAPITOLA III
MINIMÁLNÍ VELIKOST VYKLÁDANÝCH RYB
Článek 14
Měření ryb
1. Ryba se považuje za podměrečnou, jsou-li její rozměry menší než minimální velikost stanovená v příloze IV pro daný druh a zeměpisnou oblast.
2. Velikost ryb se měří od předního konce hlavy se zavřenou tlamou ke konci ocasní ploutve.
Článek 15
Uchovávání podměrečných ryb na palubě
1. Podměrečné ryby nesmějí být uchovávány na palubě, překládány na jiné plavidlo, vykládány na pevninu, převáženy, skladovány, prodávány, vystaveny nebo nabízeny k prodeji, nýbrž musí být neprodleně vhozeny zpátky do moře.
2. Pokud jde o jiné ryby než ryby vymezené v příloze II jako cílové druhy pro kategorie velikosti ok „menší než 16 milimetrů“ nebo „16-31 milimetrů“ ulovené za použití vlečných sítí, dánských nevodů nebo podobných zařízení s velikostí ok menší než 32 milimetrů nebo s košelkovými nevody, odstavec 1 se nepoužije za předpokladu, že tyto ryby nejsou tříděny, prodávány, vystavovány ani nabízeny k prodeji k lidské spotřebě.
KAPITOLA IV
OMEZENÍ TÝKAJÍCÍ SE URČITÝCH OBLASTÍ, DRUHŮ RYB NEBO ŽIVÝCH VODNÍCH ZDROJŮ
Článek 16
Zakázané oblasti
Je zakázáno provádět odlov s použitím jakéhokoliv aktivního zařízení v zeměpisných oblastech ohraničených loxodromami spojujícími tyto souřadnice, které se měří podle souřadnicového systému WGS84.
1.
54° 23′ s.š., 14° 35′ v.d.
2.
54° 21′ s.š., 14° 40′ v.d.
3.
54° 17′ s.š., 14° 33′ v.d.
4.
54° 07′ s.š., 14° 25′ v.d.
5.
54° 10′ s.š., 14° 21′ v.d.
6.
54° 14′ s.š., 14° 25′ v.d.
7.
54° 17′ s.š., 14° 17′ v.d.
8.
54° 24′ s.š., 14° 11′ v.d.
9.
54° 27′ s.š., 14° 25′ v.d.
10.
54° 23′ s.š., 14° 35′ v.d.
Článek 17
Omezení lovu lososa a pstruha obecného
1. Uchovávání lososa obecného (Salmo salar) nebo pstruha obecného (Salmo trutta) na palubě je zakázáno
a)
od 1. června do 15. září ve vodách subdivizí 22 až 31;
b)
od 15. června do 30. září ve vodách subdivize 32.
2. Oblast zákazu během doby hájení začíná čtyři námořní míle od základních linií.
3. Odchylně od odstavce 1 je dovoleno uchovávat na palubě lososa obecného (Salmo salar) a pstruha obecného (Salmo trutta) uloveného za pomocí vězence.
Článek 18
Omezení lovu úhoře obecného
Uchovávat na palubě úhoře obecného uloveného za pomocí jakéhokoliv aktivního lovného zařízení je zakázáno v průběhu celého roku.
Článek 19
Omezení platná pro netříděné vykládky
1. Netříděné úlovky mohou být vyloženy pouze v přístavech a na místech určených k vykládce, kde funguje program pro odběr vzorků uvedený v odstavci 2.
2. Členské státy zajistí provádění přiměřeného programu odběru vzorků, který umožní účinné sledování netříděné vykládky podle druhů.
KAPITOLA V
ZVLÁŠTNÍ OPATŘENÍ PLATNÁ PRO RIŽSKÝ ZÁLIV
Článek 20
Zvláštní povolení k rybolovu
1. Pro účely rybolovu v subdivizi 28-1 musí mít plavidla zvláštní povolení k rybolovu vydané v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1627/94.
2. Členské státy zajistí, aby byla plavidla, kterým bylo vystaveno zvláštní povolení k rybolovu podle odstavce 1, zapsána na seznam obsahující jejich jména a vnitřní evidenční čísla a zveřejněný na internetové stránce, jejíž adresu poskytne každý členský stát Komisi a členským státům.
3. Plavidla uvedená na seznamu musí splňovat tyto podmínky:
a)
celkový výkon motorů (kW) plavidel uvedených na seznamu nesmí přesáhnout výkon, který byl stanoven pro každý členský stát v letech 2000-2001 v subdivizi 28-1, a
b)
výkon motoru plavidla nesmí v žádném okamžiku přesáhnout 221 kW.
Článek 21
Nahrazení plavidel nebo motorů
1. Každé plavidlo zapsané na seznamu uvedeném v čl. 20 odst. 2 může být nahrazeno jiným plavidlem nebo plavidly za předpokladu, že
a)
při tomto nahrazení nedojde v příslušném členském státě ke zvýšení celkového výkonu motorů, jak je uveden v čl. 20 odst. 3 písm. a), a
b)
výkon motoru žádného nahrazujícího plavidla nepřekročí v žádném okamžiku 221 kW.
2. Motor jednotlivého plavidla zapsaného na seznamu uvedeném v čl. 20 odst. 2 může být nahrazen za předpokladu, že
a)
výkon žádného nahrazujícího motoru nepřekročí v žádném okamžiku 221 kW a
b)
výkon nahrazujícího motoru nezpůsobí zvýšení celkového výkonu motorů v daném členském státě, jak je uveden v čl. 20 odst. 3 písm. a).
Článek 22
Zákaz vlečných sítí
V subdivizi 28-1 je zakázán rybolov pomocí vlečné sítě ve vodách, jejichž hloubka nedosahuje 20 m.
KAPITOLA VI
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 23
Zakázaná lovná zařízení a nedovolené způsoby rybolovu
1. Odlov živých vodních zdrojů za použití metod zahrnujících využívání výbušnin, jedů, omamných látek, elektrického proudu a veškerých druhů střel se zakazuje.
2. Prodej, vystavování nebo nabízení k prodeji živých vodních zdrojů odlovených za použití metod uvedených v odstavci 1 se zakazuje.
Článek 24
Vědecký výzkum
1. Toto nařízení se nevztahuje na rybolovné činnosti prováděné výhradně za účelem vědeckého výzkumu za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:
a)
rybolovné činnosti jsou prováděny na základě povolení a pod dohledem dotyčného členského státu nebo dotyčných členských států;
b)
členský stát nebo členské státy, v jejichž vodách se výzkum provádí, jsou o rybolovných činnostech předem zpraveny;
c)
plavidlo provádějící rybolovné činnosti uchovávají na palubě povolení vydané členským státem, pod jehož vlajkou pluje.
2. Bez ohledu na odstavec 1 se živé vodní zdroje odlovené pro účely uvedené v odstavci 1 nesmějí prodávat, skladovat, vystavovat nebo nabízet k prodeji s výjimkou případů, kdy
a)
splňují minimální vykládkové velikosti stanovené v příloze IV a u zdrojů, pro něž jsou stanovena rybolovná práva, nejsou tato práva vyčerpána, nebo
b)
prodávají se přímo k jinému účelu než k lidské spotřebě.
Článek 25
Umělé doplňování a přesídlování
Toto nařízení se nevztahuje na rybolovné činnosti prováděné výhradně pro účely umělého doplňování nebo přesídlování živých vodních zdrojů na základě povolení a pod dohledem dotyčného členského státu nebo států. V případech, kdy se umělé doplňování nebo přesídlování provádí ve vodách jiného členského státu nebo států, musí o tom být všechny dotčené členské státy předem zpraveny.
Článek 26
Opatření přijatá členskými státy vztahující se výhradně na rybářská plavidla plující pod jejich vlajkou
1. Za účelem zachování zásob a hospodaření s nimi nebo za účelem omezení dopadu rybolovu na mořský ekosystém mohou členské státy přijmout technická opatření určená k omezení rybolovných práv, která
a)
doplňují opatření obsažená v nařízeních Společenství o rybolovu, nebo
b)
jsou přísnější než minimální požadavky obsažené v nařízeních Společenství o rybolovu.
2. Opatření uvedená v odstavci 1 se vztahují výhradně na rybáře dotyčného členského státu a musí být slučitelná s právem Společenství.
3. Dotyčný členský stát je povinen bezodkladně oznámit tato opatření ostatním členským státům a Komisi.
4. Členské státy jsou povinny předložit Komisi na požádání veškeré informace potřebné pro posouzení, zda jsou daná opatření v souladu s podmínkami stanovenými v odstavci 1.
5. Jestliže Komise shledá, že opatření nejsou v souladu s podmínkami stanovenými v odstavci 1, přijme rozhodnutí požadující, aby členský stát opatření odvolal nebo upravil.
Článek 27
Vědecké vyhodnocení druhů lovných zařízení
Komise do 1. ledna 2008 zajistí, aby bylo provedeno vědecké vyhodnocení dopadu používání zejména tenatových sítí na chytání ryb za žábry, třístěnných tenatových sítí a tenatových sítí na kytovce a aby výsledky byly předloženy Evropskému parlamentu a Radě.
KAPITOLA VII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 28
Prováděcí pravidla
Podrobná prováděcí pravidla k tomuto nařízení budou přijata postupem stanoveným v čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002.
Článek 29
Změny příloh
Změny přílohy I a dodatků 1 a 2 k příloze II budou přijaty postupem stanoveným v čl. 30 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002.
Článek 30
Změny nařízení (ES) č. 1434/98
Nařízení (ES) č. 1434/98 se mění takto:
1.
V článku 1 se zrušuje odstavec 2.
2.
V článku 2 se zrušují odstavce 2 a 3.
3.
V článku 3 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Zakazuje se vykládka sledě obecného uloveného
-
v regionech 1 a 2 vlečenými sítěmi o minimální velikosti ok nejméně 32 mm nebo
-
v regionu 3 vlečenými sítěmi o minimální velikosti ok nejméně 40 mm nebo
-
v regionech 1 nebo 2 nebo 3 jiným lovným zařízením než vlečenými sítěmi
pro jiné účely než k přímé lidské spotřebě, pokud sledi nebyli nejprve uvedeni na trh pro účely přímé lidské spotřeby a nebyli odebráni.“
4.
V článku 3 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Vykládka sledě obecného pro jiné účely než k přímé lidské spotřebě se však povolí, pokud byli sledi chyceni jakýmkoliv lovným zařízením za podmínek stanovených v článku 2.“
Článek 31
Zrušení
Zrušuje se nařízení (ES) č. 88/98.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze V.
Článek 32
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2006.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. prosince 2005.
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 2187/2005
av den 21 december 2005
om bevarande av fiskeresurser genom tekniska åtgärder i Östersjön, Bälten och Öresund, om ändring av förordning (EG) nr 1434/98 och om upphävande av förordning (EG) nr 88/98
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37,
med beaktande av kommissionens förslag (1),
med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2), och
av följande skäl:
(1)
Enligt artiklarna 2 och 4 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (3) skall rådet, med beaktande av tillgängliga vetenskapliga, tekniska och ekonomiska rekommendationer, fastställa de gemenskapsåtgärder som krävs för att garantera ett utnyttjande av levande akvatiska resurser som sker på ett ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbart sätt. I det syftet får rådet vidta tekniska åtgärder för att begränsa fiskdödligheten och fiskeverksamhetens miljöpåverkan.
(2)
Gemenskapens anslutning till konventionen rörande fisket och bevarandet av de levande tillgångarna i Östersjön och Bälten, ändrad genom protokollet från konferensen med representanterna för de stater som anslutit sig till konventionen (nedan kallad ”Gdansk-konventionen”) godkändes genom beslut 83/414/EEG (4).
(3)
Sedan den inrättades genom Gdansk-konventionen har Internationella fiskerikommissionen för Östersjön (IBSFC) vidtagit ett antal åtgärder för bevarande och förvaltning av fiskeresurserna i Östersjön. IBSFC har underrättat de avtalsslutande parterna om vissa rekommendationer att ändra dessa tekniska bestämmelser.
(4)
Gemenskapen bör verkställa sådana rekommendationer. Eftersom Internationella fiskerikommissionen för Östersjön kan komma att ersättas med ett bilateralt samarbete med Ryska federationen bör dock gemenskapen i sina regler inte i detalj följa dessa rekommendationer utan i stället sträva efter att fastställa ett heltäckande och konsekvent system av tekniska åtgärder i gemenskapsvattnen på grundval av de befintliga reglerna. Det finns utrymme för förenkling i vissa fall där de nuvarande reglerna är onödigt detaljerade eller inte kan motiveras av bevarandeskäl.
(5)
I förordning (EG) nr 88/98 (5) fastställs vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Östersjön, Bälten och Öresund.
(6)
Tillämpningen av förordning (EG) nr 88/98 har avslöjat vissa brister i den förordningen som har lett till problem med tillämpning och verkställighet och som bör rättas till, främst genom att man definierar målarter och nödvändiga fångstprocentandelar för olika maskstorlekar och geografiska områden vid fiske med vissa typer av redskap.
(7)
Det bör fastställas hur andelarna för målarter och andra arter skall beräknas.
(8)
Den minsta storleken för varje art bör fastställas med beaktande av selektiviteten för maskstorleken på det fiskeredskap som kan användas för denna art.
(9)
Forskningen visar att det förekommer betydande bifångster av ungtorsk vid ålfiske med trål. Ålfiske med aktiva redskap bör därför förbjudas.
(10)
Rigabukten är ett unikt och tämligen känsligt marint ekosystem som kräver särskilda åtgärder för att ett hållbart utnyttjande av resurserna skall kunna säkras och för att fiskets effekter skall minimeras. I artikel 21 i 2003 års anslutningsakt föreskrivs därför att rådet skall ändra förordning (EG) nr 88/98 före anslutningen i syfte att anta de nödvändiga bevarandeåtgärderna i Rigabukten.
(11)
För att kontrollera fisket bör det för tillträde till Rigabukten krävas särskilda fisketillstånd enligt rådets förordning (EG) nr 1627/94 av den 27 juni 1994 om allmänna bestämmelser för särskilda fisketillstånd (6).
(12)
Forskningen visar att för torsk är släpredskap utan selektionsfönster och med normala diagonalt knutna nät i lyftet och förlängningsstycket mindre selektiva än redskap med selektionsfönster i lyftets övre del enligt Bacoma-modellen eller då nätet i lyftet och förlängningsstycket har vridits 90°. Således bör släpredskap utan Bacoma-fönster eller utan att nätet i lyftet eller förlängningsstycket har vridits 90° förbjudas i gemenskapens vatten och för gemenskapens fartyg vid fiske med torsk som målart.
(13)
I förordning (EG) nr 1434/98 (7) fastställs villkor enligt vilka landning av sill får ske i andra industriella syften än för att konsumeras direkt.
(14)
För att förenkla de detaljerade reglerna i förordning (EG) nr 1434/98 bör de bestämmelser i den förordningen som har relevans för Östersjön ersättas med allmänna bestämmelser om osorterad landning i den här förordningen. Förordning (EG) nr 1434/98 bör därför ändras.
(15)
De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8).
(16)
Ändringar i bilaga I och tilläggen 1 och 2 till bilaga II till denna förordning bör också antas i enlighet med beslut 1999/468/EG.
(17)
På grund av de många och betydelsefulla ändringar som behövs bör förordning (EG) nr 88/98 upphävas och ersättas med en ny förordning.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
KAPITEL I
TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER
Artikel 1
Syfte och tillämpningsområde
Denna förordning innehåller föreskrifter om tekniska åtgärder för bevarande och gäller fångst och landning av fiskeresurser i havsområden under medlemsstaternas suveränitet eller jurisdiktion i det geografiska område som anges i bilaga I.
Artikel 2
Definitioner
I denna förordning gäller följande definitioner:
a) aktiva redskap: fiskeredskap för vilket fångstmanövern kräver att redskapet är i rörelse, t.ex. redskap som släpas eller sätts ut runt fiskstimmet.
i) trålredskap: redskap som aktivt bogseras av ett eller flera fiskefartyg och som består av nät som har en kon- eller pyramidformad kropp (trålkropp) som är sluten baktill med en snörplina.
ii) bomtrål: ett redskap med en trål som hålls öppet horisontellt med hjälp av ett trä- eller stålrör, bommen, och nät av kätting, kättingmattor, och som aktivt släpas på botten med hjälp av fartygets huvudmotor.
iii) snurrevad: ett redskap som bogseras och sätts ut runt fiskstimmet från ett fartyg med hjälp av två långa rep (snurretåg) som är utformade för att fösa fisken mot vadens öppning. Redskapet, som består av nät och liknar en bottentrål i form och storlek, har två långa vingar, en kropp och ett lyft.
iv) skrapredskap: ett nät eller en metallkorg monterad på en ram av varierande storlek och form, vars underdel är försedd med ett skrapblad som kan vara tandat.
v) snörpvad/ringnot: varje instängningsredskap bestående av nät och med en botten som dras ihop med en snörpvajer som löper genom en rad ringar längs underdelen och som gör att nätet dras ihop och stängs.
b) passiva redskap: fiskeredskap för vilket fångstmanövern inte kräver att redskapet är i rörelse, t.ex. stågarn, snärjgarn, grimgarn, fiskfällor, linor, tinor och fällor. Näten kan bestå av ett eller flera separata garn med linor upptill och nedtill och sammanbindande linor, och kan vara försedda med förankrings-, flyt- och navigationsredskap.
i) stågarn och snärjnät: varje redskap bestående av ett enda nätstycke som hålls stående i vattnet med flöten och vikter. Det fångar levande akvatiska organismer genom insnärjning eller garning.
ii) grimgarn: varje förankrat redskap som består av två eller flera nätstycken som alla hänger parallellt på en enda huvudlina och hålls stående i vattnet med flöten och vikter.
iii) linor: ett antal sammankopplade linor antingen satta vid botten eller drivande, var och en med ett stort antal agnade krokar.
c) krokar: en böjd, vass bit av ståltråd vanligtvis försedd med en hulling.
d) nedsänkningstid: tiden från den tidpunkt då näten först läggs i vattnet till den tidpunkt då näten helt och hållet halats ombord på fiskefartyget.
e) nät med kvadratiska maskor: en nätkonstruktion som har monterats så att av de två grupperna av parallella linjer som bildas av stolpraderna är den ena parallell med och den andra vinkelrät mot nätets längdaxel.
f) lyftet: de bakre åtta metrarna av trålen och som antingen har cylindrisk form, dvs. samma omkrets hela vägen, eller konisk form.
g) förstärkande nätkasse: ett cylinderformat nät som helt och hållet omger lyftet på en trål och som kan vara fäst vid lyftet på ett antal fästpunkter.
h) avlastningsstropp: den ringformiga stropp som längst bak är fäst vid lyftet när maskorna är sträckta i längdriktningen.
i) lyftstropp: ett rep som omger lyftet eller i förekommande fall den förstärkande nätkassen och som är fäst vid den i öglor eller ringar.
j) ringformig stropp: ett rep som omger lyftet eller den förstärkande nätkassen och som är fäst vid den.
k) stängnät: ett nät som sitter fast inuti ett aktivt redskap på ett sådant sätt att fångsten kan passera från främre till bakre delen av redskapet, men som också begränsar fångstens möjlighet att vända tillbaka.
l) lyftboj: en flytboj som är fäst vid lyftet.
m) bojrep: ett rep som sammanbinder en lyftboj med den del av fiskeredskapet som lyfts eller markeras.
n) förlängningsstycke: en rak del av trålen som har cylindrisk form, dvs. samma omkrets som lyftet hela vägen, och som är fäst vid eller är en förlängning av lyftet.
KAPITEL II
NÄTREDSKAP OCH VILLKOR FÖR DERAS ANVÄNDNING
AVDELNING I
Målarter
Artikel 3
Målarter och minsta maskstorlek
1. För vart och ett av delområdena i bilaga I skall de maskstorlekar som är tillåtna för var och en av målarterna vara de som anges i bilaga II vid fiske med trål, snurrevad eller liknande redskap och såsom fastställs i bilaga III vid fiske med stågarn, snärjgarn och grimgarn. Ingen del av redskapen eller näten får ha en maskstorlek som är mindre än den minsta maskstorleken inom varje maskstorleksintervall.
2. Den minsta procentandelen av målarterna av de levande akvatiska resurser som förvaras ombord för varje geografiskt delområde och varje maskstorlek anges i bilagorna II och III.
3. Under en fiskeresa med skrapredskap ombord skall det vara förbjudet att landa eller behålla levande akvatiska resurser ombord, såvida inte minst 85 % av färskvikten därav består av blötdjur och/eller Furcellaria lumbricalis (gaffeltång).
4. Inom ett delområde skall det vara förbjudet att använda stågarn eller snärjgarn med mindre maskstorlek än vad som anges i bilaga III.
5. Inom ett delområde skall det vara förbjudet att använda grimgarn med en maskstorlek i den del av garnet som har de största maskorna som inte motsvarar en av de kategorier som anges i bilaga III, såvida inte maskstorleken i den del av garnet som har de minsta maskorna är mindre än 16 mm. Om maskstorleken i de minsta maskorna är mindre än 16 mm skall alla maskor med en maskstorlek över 16 mm motsvara de kategorier som anges i bilaga III.
6. Fångsten från en fiskeresa som har tagits i de delområden som nämns i bilaga I och som finns ombord får landas endast om den uppfyller villkoren i bilagorna II och III.
Artikel 4
Beräkning av procentandelar för målarter
1. Procentandelen målarter som avses i bilagorna II och III skall beräknas som andelen i färskvikt av alla arter som förtecknas i bilagorna II och III och som antingen hålls ombord efter sortering eller landas.
2. Procentandelen målarter respektive andra arter skall beräknas genom sammanläggning av alla de kvantiteter målarter och andra arter enligt bilagorna II och III som behålls ombord.
3. Kvantiteter av arter förtecknade i bilagorna II och III som har lastats om från ett fiskefartyg skall tas med vid beräkningen av procentandelen målarter för det fartyget.
4. Procentandelen kan beräknas på grundval av ett eller flera representativa stickprov.
AVDELNING II
Aktiva redskap
Artikel 5
Fiskeredskapens konstruktion
1. Det får inte finnas någon anordning som hindrar passage genom maskorna eller på annat sätt minskar maskstorleken i lyftet.
2. Med avvikelse från punkt 1 är det tillåtet att på utsidan av nedre delen av lyftet på ett aktivt redskap fästa segelduk, nät eller annat material i syfte att förebygga eller minska förslitning. Sådant material får dock fästas endast utmed lyftets framkant och sidokanter.
3. Med avvikelse från punkt 1 är det, vid fiske med trål, snurrevad eller liknande redskap med en maskstorlek som är mindre än 90 mm, tillåtet att på utsidan av lyftet fästa en förstärkande nätkasse. Maskstorleken i den förstärkande nätkassen skall vara minst dubbelt så stor som maskstorleken i lyftet och under inga omständigheter mindre än 80 mm.
En förstärkande nätkasse får fästas
a)
vid framkanten,
b)
vid bakkanten, eller
c)
runt om, mellan den bakre och främre delen.
En förstärkande nätkasse får knytas fast
a)
vid en maskrad runt om lyftet och förlängningsstycket, eller
b)
i längdriktningen längs en maskrad.
4. Med avvikelse från punkt 1 är det tillåtet att
a)
i aktiva redskap använda ett fallnät eller ett stängnät. Stängnätet får fästas antingen inuti eller framför lyftet. De bestämmelser om minsta maskstorlek som fastställs i bilaga II skall inte gälla för stängnätet. Avståndet från stängnätets främre fästpunkt till lyftets bakända skall vara minst tre gånger stängnätets längd,
b)
på utsidan av någon del av lyftet fästa en sensor som mäter fångstvolymen,
c)
använda ringformiga stroppar och en lyftstropp fästa på utsidan av lyftet vid fiske med trål, snurrevad eller liknande redskap med en maskstorlek som är mindre än 90 mm,
d)
använda en lyftstropp fäst på utsidan av lyftet vid fiske med trål, snurrevad eller liknande redskap med en maskstorlek som är 90 mm eller större,
e)
fästa flöten i lyftets båda sidsömmar,
f)
använda en avlastningsstropp fäst på utsidan av lyftet. Avståndet mellan avlastningsstroppen och bottenstroppen skall vara 50 cm eller mindre.
Artikel 6
Särskilda förbjudna anordningar
Det är förbjudet att använda
a)
lyft där antalet lika stora maskor i lyftets omkrets ökar från framkanten till bakkanten,
b)
förlängningsstycken där omkretsen vid någon punkt är mindre än omkretsen av den främre delen av det lyft som förlängningsstycket sitter ihop med,
c)
lyft med en maskstorlek som är 32 mm eller större, där någon av maskorna inte är rombformade eller kvadratiska,
d)
trål, snurrevad eller liknande redskap med en maskstorlek på 90 mm eller större, på vilket lyftet är fäst på annat sätt än genom att vara fastsytt i nätdelen framför lyftet,
e)
trål, snurrevad eller liknande redskap med en maskstorlek på 90 mm eller större och som har fler än 100 öppna diagonalmaskor och mindre än 40 öppna diagonalmaskor i någon omkrets av lyftet, icke inbegripet sömförstärkningslinor eller sömmar,
f)
lyft där den övre halvan i sin utsträckta längd inte är ungefär densamma som den nedre halvan i dess utsträckta längd.
Artikel 7
Selektivitet vid trålfiske av torsk
Kommissionen skall på grundval av rekommendationer från vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen senast i september 2007 lägga fram en utvärdering av selektiviteten för torsk när det gäller aktiva redskap för vilka torsk erkänns som målart.
AVDELNING III
Passiva redskap
Artikel 8
Mått och nedsänkningstid
1. När fiske utförs med stågarn, snärjgarn eller grimgarn skall det vara förbjudet att använda mer än 9 km nät för fartyg med en total längd på högst 12 m och 21 km nät för fartyg med en total längd på över 12 m.
2. Nedsänkningstiden för de garn som anges i punkt 1 får inte överstiga 48 timmar.
3. Med avvikelse från punkt 2 skall nedsänkningstiden för de garn som anges i punkt 1 vid fiske under istäcke inte vara begränsad.
Artikel 9
Begränsning av fiske med drivgarn
1. Från och med den 1 januari 2008 skall det vara förbjudet att ha drivgarn ombord eller använda drivgarn för fiske.
2. Under 2006 och 2007 får ett fiskefartyg ha drivgarn ombord eller använda drivgarn för fiske om fartyget har fått tillstånd till detta av de behöriga myndigheterna i den medlemsstat vars flagg fartyget för.
3. Under 2006 och 2007 får det högsta antalet fiskefartyg som en medlemsstat får tillåta att ha drivgarn ombord eller använda drivgarn för fiske inte utgöra mer än 40 % respektive 20 % av det antal fiskefartyg som använde drivgarn under perioden 2001-2003.
4. Med avvikelse från punkt 3 får i delområdena 25-32 det högsta antalet fiskefartyg som en medlemsstat får tillåta att ha drivgarn ombord eller använda drivgarn för fiske inte utgöra mer än 40 % av det antal fiskefartyg som använde drivgarn under perioden 2001-2003.
5. Medlemsstaterna skall senast den 30 april varje år till kommissionen överlämna en förteckning över fartyg som har fått tillstånd att bedriva fiske med drivgarn.
Artikel 10
Villkor för drivgarn
1. Befälhavaren på ett fartyg som använder drivgarn skall föra loggbok med skyldighet att varje dag föra in följande uppgifter:
a)
Den sammantagna längden av de nät som förvaras ombord.
b)
Den sammantagna längden av de nät som används vid varje fisketillfälle.
c)
Mängden bifångst av valar samt datum och fångstzon för sådana bifångster.
2. Alla fiskefartyg som använder drivgarn skall ombord förvara det tillstånd som avses i artikel 9.2.
AVDELNING IV
Gemensamma bestämmelser för redskap och deras användning
Artikel 11
Fastställande av maskstorlek och garntjocklek
Kommissionens förordning (EG) nr 129/2003 av den 24 januari 2003 om närmare bestämmelser för fastställande av maskstorlek och garntjocklek på nätredskap (9) skall gälla.
Artikel 12
När fångstprocenten uppnåtts
1. Levande akvatiska resurser som har fångats utöver de tilllåtna procentsatser som anges i bilagorna II och III får inte landas, utan skall kastas överbord före landningen.
2. När ett fartyg under en fiskeresa går ut ur någon av de grupper av delområden som nämns i bilagorna II och III, skall den minimiandel målarter som anges i bilagorna II och III och som fångats och behållits ombord i det geografiska området uppnås inom två timmar; detta skall dock inte påverka tillämpningen av punkt 1.
Artikel 13
Villkor för användning av redskap
1. Redskap som inte får användas inom ett visst geografiskt område eller under viss tid skall stuvas undan på ett sådant sätt att de inte är färdiga att använda i det förbjudna området eller under den förbjudna tiden. Reservredskap skall stuvas undan för sig och på ett sådant sätt att de inte är färdiga att använda.
2. Fiskeredskap skall inte anses färdiga att använda om,
a)
i fråga om trål, snurrevad eller liknande redskap, med undantag av partrål,
i)
trålborden är fästa vid relingens inner- eller yttersida eller vid trålgalgarna,
ii)
sveplinorna eller trålvarpet är lossade från trålborden eller vikterna,
b)
i fråga om partrål vingspetstyngderna är lossade och undanstuvade,
c)
i fråga om linor, stågarn, snärjgarn och grimgarn,
i)
näten är undanstuvade under en presenning,
ii)
linor och krokar förvaras i stängda lådor,
d)
när det gäller snörpvadar, huvud- eller bottenvajern är lossad från vaden.
3. Med avvikelse från punkt 1 får ingen annan typ av redskap bevaras ombord om ett redskap används för vilket torsk (Gadus morhua) är målart enligt bilagorna II eller III.
KAPITEL III
MINSTA LANDNINGSSTORLEK
Artikel 14
Mätning av fisk
1. En fisk är för liten om den är mindre än den minimistorlek som anges i bilaga IV för arten och det tillämpliga geografiska området.
2. En fisks storlek skall mätas från munspetsen när munnen är stängd till den yttersta spetsen av stjärtfenan.
Artikel 15
Om för liten fisk bevaras ombord
1. För liten fisk får inte behållas ombord eller lastas om, landas, transporteras, lagras, säljas eller utbjudas till försäljning, utan måste omedelbart kastas överbord.
2. Punkt 1 skall inte tillämpas på annan fisk än de arter som anges i bilaga II som målarter för maskstorlekar under 16 mm eller 16-31 mm, som har fångats med trål, snurrevad eller liknande redskap med en maskstorlek på under 32 mm, eller med ringnot under förutsättning att fisken inte sorteras och inte säljs eller bjuds ut till försäljning som livsmedel.
KAPITEL IV
BEGRÄNSNINGAR I VISSA OMRÅDEN, TYPER AV FISKEN ELLER FÖR VISSA LEVANDE AKVATISKA RESURSER
Artikel 16
Förbjudna områden
Det är förbjudet under hela året att fiska med varje slag av aktivt redskap inom det geografiska område som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande positioner enligt koordinatsystemet WGS84:
1.
54° 23′ N, 14° 35′ Ö
2.
54° 21′ N, 14° 40′ Ö
3.
54° 17′ N, 14° 33′ Ö
4.
54° 07′ N, 14° 25′ Ö
5.
54° 10′ N, 14° 21′ Ö
6.
54° 14′ N, l4° 25′ Ö
7.
54° 17′ N, 14° 17′ Ö
8.
54° 24′ N, 14° 11′ Ö
9.
54° 27′ N, 14° 25′ Ö
10.
54° 23′ N, 14° 35′ Ö
Artikel 17
Begränsningar av lax- eller öringfiske
1. Det är förbjudet att behålla lax (Salmo salar) och öring (Salmo trutta) ombord
a)
från och med den 1 juni till och med den 15 september i delområdena 22-31,
b)
från och med den 15 juni till och med den 30 september i delområde 32.
2. I fråga om dessa förbud anses det geografiska området börja fyra sjömil utanför baslinjerna.
3. Med avvikelse från punkt 1 får lax (Salmo salar) eller öring (Salmo trutta) som fångats med laxfällor behållas ombord.
Artikel 18
Begränsningar när det gäller ålfiske
Det är under hela året förbjudet att behålla ål ombord som har fångats med aktiva redskap.
Artikel 19
Begränsningar av osorterade landningar
1. Osorterade fångster får endast landas i hamnar och på landningsplatser med ett sådant fungerande provtagningsprogram som avses i punkt 2.
2. Medlemsstaterna skall se till att det införs ett lämpligt provtagningsprogram som gör det möjligt att effektivt övervaka osorterade landningar efter art.
KAPITEL V
SÄRSKILDA ÅTGÄRDER FÖR RIGABUKTEN
Artikel 20
Särskilt fisketillstånd
1. Fartyg skall för att få fiska i delområde 28-1 inneha ett särskilt fisketillstånd som utfärdats enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 1627/94.
2. Medlemsstaterna skall se till att de fartyg, för vilka det särskilda fisketillstånd som avses i punkt 1 har utfärdats, finns upptagna i en förteckning med namn och registreringsnummer, allmänt tillgänglig på en webbplats på Internet, vars adress varje medlemsstat skall överlämna till kommissionen och medlemsstaterna.
3. Fartyg i förteckningen skall uppfylla följande villkor:
a)
Den totala maskinstyrkan (kW) för de fartyg som ingår i förteckningarna får för var och en av medlemsstaterna inte överskrida den som noterats under åren 2000-2001 i delområde 28-1.
b)
Maskinstyrkan får inte vid något tillfälle överstiga 221 kilowatt (kW).
Artikel 21
Utbyte av fartyg eller maskiner
1. Ett enskilt fartyg i den förteckning som avses i punkt 20.2 får bytas ut mot ett eller flera andra fartyg, förutsatt att
a)
inget utbyte leder till en ökning av den totala maskinstyrka som anges i artikel 20.3 a för den berörda medlemsstaten, och
b)
inget utbytesfartyg har en maskinstyrka som vid något tillfälle överstiger 221 kW.
2. En maskin i ett enskilt fartyg i förteckningen enligt punkt 20.2 får bytas ut, förutsatt att
a)
utbytet av en maskin inte leder till att fartygets maskinstyrka vid något tillfälle överstiger 221 kW, och
b)
ersättningsmaskinens styrka inte är sådan att utbytet leder till en ökning av den totala maskinstyrka som avses i artikel 20.3 a för den berörda medlemsstaten.
Artikel 22
Trålförbud
I delområde 28-1 är fiske med trål förbjudet i vatten med mindre djup än 20 m.
KAPITEL VI
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
Artikel 23
Förbjudna fiskeredskap och fiskemetoder
1. Det är förbjudet att fiska efter levande akvatiska resurser med metoder som innefattar användning av sprängämnen, giftiga eller bedövande ämnen, elektrisk ström eller något slag av projektil.
2. Det är förbjudet att sälja, ställa ut eller till försäljning utbjuda levande akvatiska resurser som har fångats med de metoder som avses i punkt 1.
Artikel 24
Vetenskaplig forskning
1. Den här förordningen gäller inte för fiskeverksamhet som bedrivs enbart för vetenskapliga undersökningar förutsatt att det sker på följande villkor:
a)
Fiskeverksamheten får bedrivas endast med tillstånd och under överinseende av den berörda medlemsstaten eller de berörda medlemsstaterna.
b)
Den medlemsstat eller de medlemsstater i vars vatten forskningen bedrivs skall ha informerats om fiskeverksamheten i förväg.
c)
Det fartyg som bedriver fiskeverksamheten skall ombord medföra ett tillstånd som har utfärdats av den medlemsstat vars flagg fartyget för.
2. Med undantag från punkt 1 får levande akvatiska resurser, som har fångats för de ändamål som anges i punkt 1, inte säljas, lagras, ställas ut eller utbjudas till försäljning annat än på villkor att
a)
de uppfyller de minimistorlekar för landning som förtecknas i bilaga IV, och för resurser för vilka fiskemöjligheter har fastställts, dessa möjligheter inte har uttömts, eller
b)
de säljs direkt för andra ändamål än som livsmedel.
Artikel 25
Utsättning och flyttning
Denna förordning skall inte gälla för fiskeverksamhet vars enda syfte är utsättning eller flyttning av levande akvatiska resurser och som bedrivs med tillstånd från och under överinseende av den eller de berörda medlemsstaterna. Om utsättningen eller flyttningen utförs i en annan medlemsstats eller andra medlemsstaters farvatten, skall alla berörda medlemsstater informeras i förväg.
Artikel 26
Medlemsstaternas åtgärder som endast gäller fiskefartyg som för deras flagg
1. För att begränsa fiskemöjligheterna i syfte att bevara och förvalta bestånd eller för att minska effekterna av fisket på det marina ekosystemet får medlemsstaterna vidta tekniska åtgärder som
a)
kompletterar de åtgärder som anges i förordningarna i anslutning till den gemensamma fiskeripolitiken, eller
b)
går längre än de krav som anges i förordningarna i anslutning till den gemensamma fiskeripolitiken.
2. De åtgärder som avses i punkt 1 skall gälla enbart den egna medlemsstatens fiskare och skall vara förenliga med gemenskapsrätten.
3. De berörda medlemsstaterna skall utan dröjsmål underrätta de övriga medlemsstaterna och kommissionen om sådana åtgärder.
4. Medlemsstaterna skall på kommissionens begäran förse kommissionen med all information som behövs för att kunna bedöma om åtgärderna är förenliga med villkoren i punkt 1.
5. Om kommissionen drar slutsatsen att åtgärderna inte är förenliga med villkoren i punkt 1 skall den fatta ett beslut om att medlemsstaten skall upphäva eller ändra dessa åtgärder.
Artikel 27
Vetenskaplig utvärdering av olika typer av redskap
Kommissionen skall senast den 1 januari 2008 se till att det görs en vetenskaplig utvärdering av vilka effekter användningen av särskilt stågarn, snärjgarn och grimgarn har på valar samt att resultatet föreläggs Europaparlamentet och rådet.
KAPITEL VII
SLUTBESTÄMMELSER
Artikel 28
Genomförandebestämmelser
De genomförandebestämmelser som behövs för den här förordningen skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 30.2 i förordning (EG) nr 2371/2002.
Artikel 29
Ändring av bilagorna
Ändringar i bilaga I och tilläggen 1 och 2 till bilaga II skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 30.3 i förordning (EG) nr 2371/2002.
Artikel 30
Ändringar i förordning (EG) nr 1434/98
Förordning (EG) nr 1434/98 skall ändras på följande sätt:
1.
I artikel 1 skall punkt 2 utgå.
2.
I artikel 2 skall punkterna 2 och 3 utgå.
3.
Artikel 3.1 skall ersättas med följande:
”1. Fångster av sill, som tagits upp
-
i område 1 och 2 med släpredskap med en minsta maskstorlek på 32 mm, eller
-
i område 3 med släpredskap med en minsta maskstorlek på 40 mm, eller
-
i område 1, 2 eller 3 med annat fiskeredskap än släpredskap,
får landas i annat syfte än för användning som livsmedel endast om de först har utbjudits till försäljning som livsmedel och ingen sådan försäljning har kunnat genomföras.”
4.
Artikel 3.2 skall ersättas med följande:
”2. All sill som fångas med vilken typ av fiskeredskap som helst med iakttagande av villkoren i artikel 2 får emellertid landas för andra syften än för livsmedelsindustrin.”
Artikel 31
Upphävande
Förordning (EG) nr 88/98 skall upphöra att gälla.
Hänvisningar till den upphävda förordningen skall anses som hänvisningar till den här förordningen och skall läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga V.
Artikel 32
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2006.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 21 december 2005.