Nařízení Komise (ES) č. 709/98
ze dne 30. března 1998,
kterým se mění nařízení (EHS) č. 1686/72, kterým se stanoví prováděcí pravidla k podpoře pro osivo, pokud jde o systém kontrol, a kterým se stanoví prováděcí pravidla stabilizačního mechanismu pro produkci osiva rýže
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2358/71 ze dne 26. října 1971 o společné organizaci trhu s osivem [1], naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 192/98 [2], a zejména na čl. 3 odst. 5 a článek 11 tohoto nařízení,
vzhledem k tomu, že nařízení Rady (EHS) č. 1674/72 [3] naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 3795/85 [4] stanoví obecná pravidla pro poskytování a financování podpory pro osivo;
vzhledem k tomu, že nařízení (EHS) č. 2358/71 stanoví v čl. 3 odst. 4a stabilizační mechanismus pro produkci osiva rýže; že tento stabilizační mechanismus musí stanovit maximální množství, pro které lze vyplatit podporu pro osiva ve Společenství, zachovává-li možnosti odbytu v poměru k základní ploše stanovené v článku 6 nařízení Rady (ES) č. 3072/95 ze dne 22. prosince 1995 o společné organizaci trhu s rýží [5], naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 192/98;
vzhledem k tomu, že pro určení agronomických výnosů při produkci osiva rýže zjišťovaných v různých členských státech je vhodné použít stejné období považované za reprezentativní podle nařízení (ES) č. 3072/95; že za tím účelem se bere v úvahu průměr ze tří let, přičemž se vynechá rok s nejvyšším a s nejnižším výnosem v letech 1990/91 až 1994/95;
vzhledem k tomu, že osivo sklizené v jednom hospodářském roce je běžně použito pro osev ploch pro produkci neloupané rýže a osiva rýže v následujícím hospodářském roce; že v období považovaném za reprezentativní činí množství osiv použitých ve Společenství pro osev jednoho hektaru 0,2 tuny a že pro osev základní plochy 433123 hektarů stanovené v článku 6 nařízení (ES) č. 3072/95 je nutno použít 86624,600 tun osiva rýže;
vzhledem k tomu, že maximální množství, pro které může být poskytnuta podpora pro osivo rýže ve Společenství, musí být rozděleno mezi producentské členské státy, přičemž za základ slouží produkce osiva rýže v členských státech ve stejném reprezentativním období; že je z důvodů ročního pohybu výnosů nutné stanovit úpravu maximálního množství, pro které může být vyplacena podpora v jednotlivých členských státech v mezích maximálního množství, na které se může vztahovat podpora pro osivo ve Společenství;
vzhledem k tomu, že pro fungování stabilizačního mechanismu je nutné stanovit mezní termín pro podávání žádostí o podporu pro osivo rýže a mezní termín, do něhož členské státy oznámí Komisi množství osiva rýže, které je předmětem žádosti o podporu, aby bylo možné vypočítat případné procento snížení pro každý producentský členský stát;
vzhledem k tomu, že vyplácení podpory pro osivo rýže lze zahájit až poté, kdy Komise stanoví procento snížení použitelné pro každý producentský členský stát;
vzhledem k tomu, že dodržování ustanovení týkajících se podpory Společenství musí být účinně kontrolováno; že za tím účelem je nutné určit podrobné podmínky i technická pravidla pro provádění administrativní kontroly a kontroly na místě; že na základě zkušeností získaných při kontrolách na místě je vhodné spolu s určením minimálních počtů kontrol stanovit i nástroj pro analýzu rizik a určit kritéria, ke kterým se přihlíží;
vzhledem k tomu, že ve světle získané zkušenosti a především s ohledem na zásadu proporcionality a na zvláštní problémy spojené s případy vyšší moci je nutné přijmout ustanovení, jimiž se účinně předejde protiprávnímu jednání a podvodům a dojde k jejich sankcionování; že za tím účelem je nutné stanovit odstupňované sankce podle závažnosti spáchaného protiprávního jednání, a to až k úplnému vyloučení ze systému poskytování podpory pro dotčený rok a pro rok následující;
vzhledem k tomu, že je nutné zavést účinný systém, který zaručí, že je podpora oprávněná, a stanoví snížení podpory v případech pozdního podání žádostí o podporu, s přihlédnutím k integrovanému systému řízení a kontroly podle nařízení Rady (EHS) č. 3508/92 ze dne 27. října 1992 o zavedení integrovaného administrativního a kontrolního systému pro některé režimy podpor Společenství [6], naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 820/97 [7], a nařízení Komise (EHS) č. 3887/92 ze dne 23. prosince 1992, kterým se stanoví prováděcí pravidla k integrovanému administrativnímu a kontrolnímu systému pro některé režimy podpor Společenství [8], naposledy pozměněného nařízením (ES) č. 2015/95 [9];
vzhledem k tomu, že Řídící výbor pro osivo nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EHS) č. 1686/72 [10] se mění takto:
1. Vkládá se nový článek 1a, který zní:
"Článek 1a
Pro účely tohoto nařízení se uvedením na trh rozumí držení k dispozici nebo ve skladu, vystavení pro prodej, nabízení k prodeji, prodej nebo dodávka jiné osobě."
2. Vkládá se nový článek 2a, který zní:
"Článek 2a
1. Podpora se poskytuje pouze za podmínky, že osivo, pro něž byla žádost o podporu podána, příjemce podpory skutečně uvedl na trh za účelem osevu ke dni podání žádosti. Podpora je poskytnuta pouze, pokud příjemce splnění této podmínky uspokojivě prokáže dotčenému členskému státu.
2. Členské státy provádějí neohlášené kontroly, aby ověřily první místo určení osiva, na které se vztahuje podpora, i dodržování podmínek požadovaných pro poskytování podpory a sdělí Komisi opatření, která přijaly v důsledku zmíněných kontrol."
3. Článek 3 se nahrazuje tímto:
"Článek 3
1. S výjimkou osiva rýže je podpora poskytována množiteli na žádost podanou po sklizni a před termínem stanoveným dotčeným členským státem pro každý druh nebo skupinu odrůd.
2. S výjimkou osiva rýže poskytne členský stát množiteli částku podpory do dvou měsíců po dni podání žádosti a nejpozději do 31. července roku následujícího po sklizni."
4. Vkládají se nové články 3a, 3b a 3c, které znějí:
"Článek 3a
1. Pro osivo rýže je maximální množství, pro které může být poskytnuta podpora v Evropském společenství, stanoveno na 86624,600 tun ročně. Maximální množství je rozděleno mezi producentské členské státy takto:
-Španělsko: | 29625,613 tun, |
-Francie: | 3031,861 tun, |
-Řecko: | 1472,618 tun, |
-Itálie: | 50242,268 tun, |
-Portugalsko: | 2252,240 tun. |
Množství pro producentský členský stát může být upraveno do výše maximálního množství stanoveného Společenstvím za podmínek uvedených v odstavci 3.
2. S výhradou článku 2a se podpora pro osivo rýže poskytuje množitelům na žádost, která se podává po sklizni a do 20. června roku následujícího po sklizni, do výše maximálního množství stanoveného pro Společenství. Producentské členské státy sdělí Komisi množství, které je předmětem žádosti, nejpozději do 15. července roku následujícího po sklizni.
3. Pokud celkové množství, pro něž byla v producentských členských státech podána žádost o podporu, přesáhne maximální množství stanovené ve Společenství, snižuje se podpora pro každý dotčený stát poměrně podle překročení množství stanoveného pro každý stát. V tomto případě stanoví Komise procento snížení použitelné pro každý producentský členský stát.
4. U osiva rýže vyplatí producentský členský stát množiteli částku podpory mezi 31. červencem a 30. zářím roku následujícího po sklizni.
Článek 3b
1. Kontroly uvedené v čl. 2a odst. 2 obsahují:
a) administrativní kontroly obsahující zejména křížová ověřování, aby se vyloučilo vyplacení neodůvodněné podpory dvakrát za stejný kalendářní rok. Tato křížová ověření se vztahují na plochy, jež jsou předmětem úředního posouzení a u nichž bylo zjištěno dodržování podmínek stanovených směrnicemi uvedenými v čl. 1 odst. 1 první odrážce nařízení (EHS) č. 1674/72;
b) kontroly dokladů, aby se ověřilo alespoň první místo určení osiva, na něž se vztahuje podpora;
c) jakákoli jiná dodatečná kontrolní opatření, která členské státy považují za nezbytná, zejména, aby podpora nebyla vyplácena za necertifikované osivo nebo osivo s původem ve třetích zemích.
Tyto kontroly se týkají významného vzorku žádostí. Tento vzorek musí představovat nejméně 5 % žádostí o podporu pro každý druh. Žádosti, které jsou předmětem kontroly, určuje příslušný orgán, zejména na základě analýzy rizik i na základě prvku reprezentativnosti podaných žádostí o podporu. Analýza rizik bere v úvahu:
- výši podpory,
- množství certifikovaného osiva v poměru ke kontrolovaným plochám,
- vývoj ve srovnání s předchozím rokem,
- jiné parametry, které vymezí členské státy.
2. Členské státy provádějí v případě potřeby kontroly u šlechtitelů, šlechtitelských zařízení i u konečných uživatelů.
3. Použijí se následující články nařízení Komise (EHS) č. 3887/92 [11]
- čl. 6 odst. 1 (pro účinné ověřování dodržování podmínek poskytování podpory),
- článek 11 (pro dodatečné sankce na vnitrostátní úrovni a pro případy vyšší moci),
- článek 12 (pro zprávu z kontrolní návštěvy),
- článek 13 (pro kontrolu na místě),
- článek 14 (pro neoprávněné platby).
Článek 3c
1. Kromě případu vyšší moci dochází v důsledku pozdního podání žádosti ke snížení výše podpory připadající na žádost, na niž by měl množitel osiva nárok v případě dodržení stanovených mezních termínů, o 1 % denně. V každém případě však žádost nebude přijata a nemůže na jejím základě dojít k poskytnutí podpory, je-li podána po 30. červnu roku následujícího po roce sklizně osiva rýže nebo po desátém dni následujícím po mezním termínu stanoveném dotčeným členským státem pro ostatní druhy nebo skupin odrůd.
2. Zjistí-li se, že se podané žádosti o podporu týkají osiva, které příjemce podpory neuvedl skutečně na trh pro osev, sníží se podpora pro množitele pro dotčený druh o 50 %, pokud množství, které nebylo skutečně uvedeno na trh pro osev, přesahuje 2 % a nejvýše dosahuje 5 % množství, jež je předmětem žádosti o podporu. Přesahuje-li množství, které příjemce podpory skutečně neuvedl na trh pro osev, 5 % množství, jež je předmětem žádosti o podporu, neposkytne se množiteli za dotčený hospodářský rok žádná podpora pro produkci osiva.
3. Týká-li se žádost o podporu osiva, které nebylo úředně certifikováno, nebo osiva, které nebylo sklizeno na území dotčeného členského státu v průběhu kalendářního roku, v němž začal hospodářský rok, pro nějž byla tato podpora stanovena, neposkytuje se výrobci žádná podpora pro produkci osiva v dotčeném hospodářském roce, ani v hospodářském roce následujícím."
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropských společenství.
Použije se od hospodářského roku 1998/99.
Žádost o podporu týkající se smluv nebo prohlášení o množení osiva registrovaných před hospodářským rokem 1998/99 nepodléhají kontrolám uvedeným v čl. 3b odst. 1 písm. a) nařízení (EHS) č. 1686/72.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. března 1998.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 709/98 av den 30 mars 1998 om ändring av förordning (EG) nr 1686/72 om vissa tillämpningsföreskrifter för stöd för utsäde, med avseende på kontrollsystemet, och om fastställande av tillämpningsföreskrifter för mekanismen för att stabilisera produktionen av ris till utsäde
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2358/71 av den 26 oktober 1971 om den gemensamma organisationen av marknaden för utsäde (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 192/98 (2), särskilt artikel 3.5 och artikel 11 i denna, och
med beaktande av följande:
I rådets förordning (EEG) nr 1674/72 (3), fastställs allmänna bestämmelser för beviljande och finansiering av stöd för utsäde, senast ändrad genom förordning (EG) nr 3795/85 (4).
I artikel 3.4a i rådets förordning (EEG) nr 2358/71 införs en mekanism för att stabilisera produktionen av ris till utsäde. Denna stabiliseringsmekanism skall fastställa den största mängd ris till utsäde som berättigar till stöd inom gemenskapen samtidigt som man tryggar avsättningsmöjligheter som står i förhållande till den basareal som fastställs i artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 3072/95 av den 22 december 1995 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (5), senast ändrad genom förordning (EG) nr 192/98.
Beräkningen av jordbruksavkastningen från produktionen av ris till utsäde i de olika medlemsstaterna bör grundas på samma period som den som anses som representativ i enlighet med förordning (EG) nr 3072/95. För det ändamålet bör medeltalet beräknas för de tre år under perioden 1990/91 till 1994/95 som återstår om avdrag görs för åren med den högsta respektive lägsta avkastningen.
Det utsäde som skördas under ett regleringsår används i normala fall till att beså arealer för produktion av paddyris och ris till utsäde under följande regleringsår. Under den period som anses som representativ används det inom gemenskapen 0,2 ton utsäde per hektar och för att beså den basareal på 433 123 hektar som fastställs i artikel 6 i förordning (EG) nr 3072/95 erfordras 86 624,600 ton ris till utsäde.
Den största mängd ris till utsäde som berättigar till stöd inom gemenskapen bör fördelas mellan de producerande medlemsstaterna på grundval av medlemsstaternas produktion av ris till utsäde under samma representativa period. För att ta hänsyn till skillnaderna i årlig avkastning bör det fastställas att den största mängd som berättigar till stöd per medlemsstat skall justeras inom ramen för den största mängd som berättigar till stöd för hela gemenskapen.
För att stabiliseringsmekanismen skall fungera tillfredsställande bör en tidsfrist fastställas för inlämnandet av ansökan om stöd för ris till utsäde och likaså för medlemsstaternas meddelande till kommissionen om de mängder ris till utsäde för vilka det har ansökts om stöd för att de procentsatser för nedsättning skall kunna beräknas som eventuellt skall tillämpas på var och en av de producerande medlemsstaterna.
Utbetalningen av stödet för ris till utsäde får ske först efter det att kommissionen har fastställt de procentsatser för nedsättning som skall tillämpas på de producerande medlemsstaterna.
Det måste kontrolleras på ett effektivt sätt att bestämmelserna för gemenskapsstöd iakttas. I detta syfte bör det närmare anges vilka kriterier och bestämmelser liksom tekniska förfaranden som skall användas vid de administrativa kontrollerna och kontrollerna på plats. Tidigare erfarenheter med kontroller på plats har visat att riskanalyser bör tillämpas när det avgörs hur ofta kontroller minst skall ske samtidigt som det bör anges närmare vilka faktorer som skall beaktas.
På grundval av de erfarenheter som har gjorts och med beaktande av principen om proportionalitet och speciella problem i samband med force majeure, bör bestämmelser antas som effektivt förhindrar och bestraffar oegentligheter och bedrägeri. För detta ändamål bör sanktioner fastställas som är anpassade till hur allvarlig oegentligheten ifråga är, och som kan leda så långt som till fullständig uteslutning från stödsystemet för året ifråga och påföljande år.
Det bör införas ett effektivt system som gör det möjligt att tillse att stödet är berättigat och det bör föreskrivas att stödbeloppet skall minskas om ansökningarna om stöd lämnas in för sent. Stödet bör grunda sig på det integrerade system för administration och kontroll som föreskrivs i rådets förordning (EEG) nr 3508/92 av den 27 november 1992 om ett integrerat system för administration och kontroll av vissa stödsystem inom gemenskapen (6), senast ändrad genom förordning (EG) nr 820/97 (7), och i kommissionens förordning (EEG) nr 3887/92 av den 23 december 1992 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för det integrerade administrations- och kontrollsystemet för vissa av gemenskapens stödsystem (8), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2015/95 (9).
Förvaltningskommittén för utsäde har inte avgivit något yttrande inom den tid som dess ordförande har bestämt.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Förordning (EEG) nr 1686/72 (10) ändras på följande sätt:
1. Följande artikel 1a skall läggas till:
"Artikel 1a
I denna förordning avses med
saluföring: hålla tillgänglig eller i lager, förevisa eller utbjuda till försäljning, sälja eller leverera till annan person."
2. Följande artikel 2a skall läggas till:
"Artikel 2a
1. Stödet får endast beviljas om stödmottagaren, vid den tidpunkt då ansökan lämnas in, verkligen har salufört det utsäde för sådd för vilket en ansökan om stöd har lämnats in. Stödet får endast beviljas om stödmottagaren, på ett för den berörda medlemsstaten tillfredsställande sätt, kan bevisa att han uppfyller detta villkor.
2. Medlemsstaterna skall företa oanmälda kontroller för att kontrollera det primära användningsområdet för det utsäde för vilket stöd har erhållits samt uppfyllandet av de villkor som gäller för beviljandet av stödet och underrätta kommissionen om de åtgärder som vidtagits till följd av dessa kontroller."
3. Artikel 3 skall ersättas med följande:
"1. Med undantag för ris till utsäde skall stöd beviljas till utsädesodlare efter en ansökan som skall lämnas in efter skörden och före ett datum som skall fastställas av den berörda medlemsstaten för varje art eller sortgrupp.
2. Med undantag för ris till utsäde skall medlemsstaten betala ut stödbeloppet till utsädesodlaren inom två månader efter det att ansökan har lämnats in och senast den 31 juli det år som följer på skördeåret."
4. Följande artiklar, 3a, 3b och 3c skall läggas till:
"Artikel 3a
1. För ris till utsäde skall den största mängd som berättigar till stöd inom Europeiska gemenskapen vara 86 624,600 ton per år. Denna största mängd skall fördelas mellan de producerande medlemsstaterna på följande sätt:
Plats för tabell
Mängden per producerande medlemsstat får anpassas inom ramen för den största mängd som fastställts för gemenskapen på de villkor som anges i punkt 3.
2. Om inte annat följer av artikel 2a skall, inom ramen för den största mängd som fastställts för hela gemenskapen, stöd för ris till utsäde beviljas odlare efter ansökan, som skall lämnas in efter skörd och senast den 20 juni året efter skörden. De producerande medlemsstaterna skall senast den 15 juli året efter skörden meddela kommissionen de kvantiteter för vilka det ansökts om stöd.
3. Om det konstateras att den sammanlagda mängd för vilken ansökningar om stöd lämnats in i de producerande medlemsstaterna överskrider den största mängd som fastställts för gemenskapen, skall stödet minskas för varje berörd medlemsstat i förhållande till omfattningen av överskridandet av den mängd som fastställts för medlemsstaten ifråga. Kommissionen skall i ett sådant fall fastställa de procentsatser för nedsättning som skall gälla för varje producerande medlemsstat.
4. När det gäller ris till utsäde skall medlemsstaten betala ut stödbeloppet till odlaren mellan den 31 juli och den 30 september året närmast efter skörden.
Artikel 3b
1. De kontroller som avses i artikel 2a.2 skall omfatta följande:
a) Administrativa kontroller som i synnerhet skall inbegripa dubbelkontroller för att förhindra att stöd oberättigat beviljas två gånger för samma kalenderår. Dessa dubbelkontroller avser skiften som är föremål för officiell besiktning och för vilka det har fastställts att de villkor uppfyllts som föreskrivs i de direktiv som anges i artikel 1.1 första strecksatsen i förordning (EEG) nr 1674/72.
b) Kontroll av bokföringshandlingar för att åtminstone granska det primära användningsområdet för det utsäde för vilket stöd har erhållits.
c) Alla ytterligare kontrollåtgärder som medlemsstaten anser nödvändiga, i synnerhet för att förhindra att stöd betalas för icke certifierat utsäde eller utsäde som härrör från tredje land.
Dessa kontroller skall minst omfatta ett representativt stickprov av ansökningarna. Detta stickprov skall utgöra minst 5 % av stödansökningarna för varje art. Den behöriga myndigheten skall fastställa vilka ansökningar som skall omfattas av kontrollen, vilket skall ske på grundval av en riskanalys och genom att tillse att de utvalda ansökningarna är representativa för de inlämnade ansökningarna. Vid riskanalysen skall hänsyn tas till
- storleken på stödbeloppen,
- mängden certifierat utsäde i förhållande till de arealer som godkänts vid kontrollen,
- förändringar jämfört med föregående år,
- andra faktorer som medlemsstaterna fastställer.
2. Medlemsstaterna skall, i förekommande fall, genomföra kontroller hos förädlare, utsädesföretag och slutliga användare.
3. Följande artiklar i kommissionens förordning (EEG) nr 3887/92 (*) skall tillämpas:
- Artikel 6.1, för en effektiv prövning av att villkoren för att stöd skall beviljas är uppfyllda.
- Artikel 11 beträffande ytterligare sanktioner på nationell nivå och fall av force majeure.
- Artikel 12 om rapporten efter varje kontrollbesök.
- Artikel 13 om kontrollen på plats.
- Artikel 14 om oberättigade utbetalningar.
Artikel 3c
1. Utom i fall av force majeure skall en för sent inlämnad stödansökan medföra att det stödbelopp som ansökan gäller och som utsädesodlaren skulle ha beviljats om ansökan lämnats in i rätt tid, minskas med 1 % per dag. Ansökan skall i varje fall inte godtas och inget stöd skall beviljas om den lämnas in efter den 30 juni året efter skördeåret när det gäller ris till utsäde eller mer än 10 dagar efter det datum som fastställts av den berörda medlemsstaten för övriga arter eller sortgrupper.
2. Om det fastställs att de stödansökningar som lämnats in avser utsäde som i praktiken inte saluförts för sådd av stödmottagaren, skall stödet till odlaren för den aktuella arten minskas med 50 %, såvida de mängder som i praktiken inte saluförts för sådd uppgår till mer än 2 % men högst 5 % av de mängder för vilka det ansökts om stöd. Om de mängder som i praktiken inte saluförts för sådd av stödmottagaren uppgår till mer än 5 % av de mängder som omfattas av en stödansökan skall odlaren inte beviljas något stöd till produktionen av utsäde för regleringsåret i fråga.
3. Om en stödansökan gäller icke officiellt certifierat utsäde eller utsäde som inte har skördats på den berörda medlemsstatens territorium under det kalenderår då det regleringsår för vilket stödet fastställts börjar, skall odlaren inte beviljas något stöd till produktionen av utsäde för det aktuella regleringsåret eller efterföljande regleringsår.
(*) EGT L 391, 31.12.1992, s. 36."
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.
Den skall tillämpas från och med regleringsåret 1998/1999.
Ansökningar om stöd som avser odlingsavtal eller odlingsdeklarationer som registrerats före regleringsåret 1998/99 omfattas inte av de kontroller som anges i artikel 3b.1 a i förordning (EEG) nr 1686/72.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 30 mars 1998.