DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS FORORDNING (EU) Nr. 883/2011
af 25. august 2011
om ændring af forordning (EF) nr. 25/2009 om den konsoliderede balance i MFI-sektoren (monetære finansielle institutioner) (ECB/2008/32)
(ECB/2011/12)
STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR -
Under henvisning til artikel 5 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2533/98 af 23. november 1998 om den Europæiske Centralbanks indsamling af statistisk information (1), navnlig artikel 5, stk.1, og artikel 6, stk. 4,
under henvisning til Europa-Kommissionens udtalelse (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/110/EF af 16. september 2009 om adgang til at optage og udøve virksomhed som udsteder af elektroniske penge og tilsyn med en sådan virksomhed, ændring af direktiv 2005/60/EF og 2006/48/EF og ophævelse af direktiv 2000/46/EF (3) er det tilladt for juridiske personer at udstede elektroniske penge, uden at de behøver at have status som kreditinstitut.
(2)
Som følge heraf og for fortsat at kunne indsamle statistik i MFI-sektoren om de institutioner, som udsteder elektroniske penge, og som hovedsagelig beskæftiger sig med finansiel formidling i form af udstedelse af elektroniske penge, er det nødvendigt at tilpasse definitionen af monetære finansielle institutioner (MFI'er) og således også at opdatere definitionen af »udsteder af elektroniske penge« og »elektroniske penge« i denne forordning. Udstedere af elektroniske penge i MFI-sektoren skal klassificeres under kategorien »andre MFI'er«.
(3)
Ændringerne i definitionen af og de krav, som stilles til udstedere af elektroniske penge i henhold til direktiv 2009/110/EF, har bevirket, at bestemmelserne i Den Europæiske Centralbanks forordning (EF) nr. 25/2009 (ECB/2008/32) (4) om undtagelse fra indberetningskravene for udstedere af elektroniske penge er forældede, og de pågældende bestemmelser i forordning (EF) nr. 25/2009 (ECB/2008/32) bør derfor udgå.
(4)
Retningslinjerne om en fælles definition af europæiske pengemarkedsforeninger (MMF'er) udstedt den 19. maj 2010 af Det Europæiske Værdipapirtilsynsudvalg (CESR), forgængeren til den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA), har til formål at forbedre investorbeskyttelsen ved at fastsætte en række kriterier, som alle foreninger, der ønsker at markedsføre sig selv som en MMF, skal opfylde, og tjener som en henstilling for de europæiske nationale lovgivere i tilsynsøjemed. I lyset heraf er det af hensyn til Det Europæiske System af Centralbankers indsamling af statistiske oplysninger hensigtsmæssigt at indføre tilsvarende nye kriterier for identifikation af MMF'er i forordning (EF) nr. 25/2009 (ECB/2008/32), således at populationen af MMF'er stemmer overens med de identifikationskriterier, som forventes at gælde for tilsynsmæssige formål i henhold til ovennævnte CESR-retningslinjer. Samtidig har denne ændring til formål at øge markedets gennemsigtighed og fremme indberetningen om foreningernes administration -
VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:
Artikel 1
Forordning (EF) nr. 25/2009 (ECB/2008/32) ændres således:
1)
Artikel 1 ændres således:
a)
Første led affattes således:
»-
»monetær finansiel institution« (MFI): en resident virksomhed, der tilhører en af følgende sektorer:
i)
centralbanker
ii)
kreditinstitutter som defineret i artikel 4, stk. 1, i direktiv 2006/48/EF
iii)
andre MFI'er, dvs. 1) andre finansielle institutioner, hvis virksomhed består i i) at modtage indlån og/eller indlånslignende indskud fra enheder undtagen MFI'er; og ii) som for egen regning, i det mindste i økonomisk henseende, yder lån og/eller foretager investeringer i værdipapirer; eller 2) e-pengeinstitutter, som hovedsagelig er beskæftiget med finansiel formidling i form af udstedelse af elektroniske penge
iv)
pengemarkedsforeninger (MMF'er) som defineret i artikel 1a.
Hvad angår kriteriet i nr. iii), 1), i), ovenfor, bestemmer graden af substituerbarhed mellem de instrumenter, der er udstedt af andre MFI'er og de indlån, som er placeret i kreditinstitutter, deres klassifikation som MFI'er, forudsat at de opfylder kriterierne i nr.. iii), 1), ii).«
b)
Ottende led affattes således:
»-
»e-pengeinstitut« og »elektroniske penge«: et e-pengeinstitut og elektroniske penge som defineret i artikel 2, stk. 1, og artikel 2, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/110/EF (5).
2)
Følgende indsættes som artikel 1a):
»Artikel 1a
Identifikation af MFI'er
I denne retsakt behandles kun kollektive investeringsinstitutter, som opfylder samtlige følgende kriterier, som en MMF, såfremt det:
a)
har som investeringsformål at bevare en forenings kapital og give et afkast, der svarer til renten på pengemarkedsinstrumenter
b)
investerer i pengemarkedsinstrumenter, der opfylder kriteriet for pengemarkedsinstrumenter i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF af 13. juli 2009 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (6), eller indlån i kreditinstitutter eller, alternativt, sikrer, at likviditeten og værdiansættelsen af den portefølje, hvori den investerer, vurderes på et tilsvarende grundlag
c)
sikrer, at de pengemarkedsinstrumenter, hvori den investerer, er af høj kvalitet, som fastsat af administrationsselskabet. Kvaliteten af pengemarkedsinstrumenter fastsættes bl.a. på grundlag af følgende faktorer:
-
pengemarkedsinstrumentets kreditkvalitet
-
arten af den aktivklasse, som pengemarkedsinstrumentet repræsenterer
-
for strukturerede finansielle instrumenter, den operationelle risiko og modpartsrisikoen, som er forbundet med den strukturerede finansielle transaktion
-
likviditetsprofilen
d)
sikrer, at dens portefølje har en vægtet gennemsnitlig løbetid (WAM) på ikke mere end seks måneder og en vægtet gennemsnitlig levetid (WAL) på ikke mere end 12 måneder
e)
dagligt offentliggør nettoaktivværdien (NAV) og beregner prisen på sine andele samt den daglige udstedelse og indfrielse af andele
f)
begrænser sine investeringer i værdipapirer til at omfatte værdipapirer med en resterende løbetid i forhold til den på værdipapiret fastsatte dato for indfrielse på to år eller mindre, forudsat at det resterende tidsforløb indtil den næste rentetilpasningsdato er 397 dage eller mindre, hvor variabelt forrentede værdipapirer skal tilpasses til en pengemarkedsrente eller et pengemarkedsindeks
g)
begrænser sine investeringer i andre kollektive investeringsinstitutter til dem, som er omfattet af definitionen af MMF'er
h)
hverken direkte eller indirekte er eksponeret over for aktier eller råvarer, herunder via derivater, og som kun anvender derivater i overensstemmelse med foreningens pengemarkedsinvesteringsstrategi. Derivater, som medfører en eksponering over for udenlandsk valuta, må kun anvendes til afdækningsformål. Investering i værdipapirer i andre end basisvaluta (non-base currency securities) er tilladt, såfremt valutaeksponeringen er afdækket fuldt ud
i)
har en konstant eller variabel nettoaktivværdi (NAV).
3)
I artikel 8 slettes stk. 4.
4)
Uden at berøre artikel 2 i denne forordning affattes afsnit 2 i første del af bilag I således:
»Afsnit 2:
Specifikation af kriterierne, som skal opfyldes for at være omfattet af definitionen af en MMF:
For så vidt angår artikel 1a i denne forordning
a)
vurderes pengemarkedsinstrumentet at have en høj kreditkvalitet, hvis det har fået tildelt en af de to højest mulige grader af kortfristet kreditværdighed fra hvert enkelt anerkendt kreditvurderingsbureau, der har kreditvurderet instrumentet, eller, såfremt instrumentet ikke er vurderet, at det er af en tilsvarende kvalitet i henhold til administrationsselskabets interne kreditvurderingsproces. Hvis et anerkendt kreditvurderingsbureau opdeler sin højeste kortfristede kreditvurdering i to kategorier, betragtes disse to kategorier som en enkelt kategori og således den højest mulige kreditvurdering
b)
pengemarkedsforeningen kan, som en undtagelse til kravet i litra a), besidde statsobligationer, som mindst er af en kvalitet, som indgår i kreditvurderingsbureauernes ratings, hvorved »statsobligationer« betyder pengemarkedsinstrumenter, der er udstedt eller garanteret af en central, regional eller lokal myndighed eller centralbank i en medlemsstat, af ECB, Den Europæiske Union eller Den Europæiske Investeringsbank
c)
ved beregningen af den vægtede gennemsnitlige levetid for værdipapirer, herunder strukturerede finansielle instrumenter, baseres beregningen af løbetiden på det tidsforløb, som resterer, indtil den på instrumentet fastsatte dato for indfrielse. Omfatter et finansielt instrument en salgsoption, kan salgsoptionens udnyttelsesdato dog anvendes i stedet for det resterende tidsforløb indtil den på instrumentet fastsatte dato for indfrielse, såfremt følgende betingelser til enhver tid er opfyldt:
-
salgsoptionen kan frit udnyttes af administrationsselskabet på sin udnyttelsesdato
-
salgsoptionens aftalekurs vedbliver med at ligge tæt på den forventede værdi af instrumentet på den næste udnyttelsesdato
-
MMF'ens investeringsstrategi indebærer, at der er stor sandsynlighed for, at optionen vil blive udnyttet på den næste udnyttelsesdato
d)
ved beregningen af både den vægtede gennemsnitlige levetid og den vægtede gennemsnitlige løbetid skal der tages højde for effekten af afledte finansielle instrumenter, indlån og effektive porteføljeforvaltningsteknikker
e)
»den vægtede gennemsnitlige løbetid« (WAM): en metode til fastsættelse af det gennemsnitlige tidsforløb til udløb af alle de underliggende værdipapirer i foreningen, som er vægtet for at afspejle den relative beholdning af hvert enkelt instrument under den antagelse, at løbetiden på et variabelt forrentet instrument er det tidsforløb, som resterer indtil den næste rentetilpasning til pengemarkedsrenten, og ikke det tidsforløb, som resterer, før hovedstolen på værdipapiret skal være tilbagebetalt. I praksis anvendes den vægtede gennemsnitlige løbetid til at måle en MMF's følsomhed over for skiftende pengemarkedsrenter
f)
»den vægtede gennemsnitlige levetid« (WAL): det vægtede gennemsnit af den resterende løbetid på hvert enkelt værdipapir i en forening, hvilket vil sige tidsforløbet indtil hovedstolen er fuldt tilbagebetalt, uden hensyn til rente og uden diskontering. I modsætning til beregningen af den vægtede gennemsnitlige løbetid er det ved beregningen af den vægtede gennemsnitlige levetid for variabelt forrentede værdipapirer og strukturerede finansielle instrumenter ikke tilladt at bruge rentetilpasningstidspunkter, men kun den på værdipapiret fastsatte endelige dato for indfrielse. Den vægtede gennemsnitlige levetid anvendes til at måle kreditrisikoen. Jo længere tilbagebetalingen af en hovedstol udskydes, jo højere er kreditrisikoen. Den vægtede gennemsnitlige levetid anvendes også til at begrænse likviditetsrisikoen.
g)
»pengemarkedsinstrumenter«: instrumenter, som normalt handles på pengemarkedet, som er likvide, og som har en værdi, der til enhver tid kan fastsættes præcist
h)
»administrationsselskab«: et selskab, hvis almindelige virksomhed er administration af en MMF's portefølje.«
Artikel 2
Overgangsbestemmelse
De nationale centralbanker kan fortsat indsamle statistiske oplysninger i henhold til forordning (EF) nr. 25/2009 (ECB/2008/32) fra de MMF'er, som er residente i deres medlemsstat, og som opfylder kriterierne fastsat i afsnit 2, del 1, i bilag I til forordning (EF) nr. 25/2009 (ECB/2008/32), indtil den 31. januar 2012. De nationale centralbanker skal meddele alle de pågældende MMF'er deres beslutning om at anvende denne overgangsbestemmelse. De nationale centralbanker skal påbegynde indsamlingen af statistiske oplysninger fra de MMF'er, som opfylder kriterierne i henhold til artikel 1a i forordning (EF) nr. 25/2009 (ECB/2008/32), senest den 1. februar 2012.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 25. august 2011.
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY (EU) č. 883/2011
ze dne 25. srpna 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 25/2009 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2008/32)
(ECB/2011/12)
RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,
s ohledem na článek 5 statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 a čl. 6 odst. 4,
s ohledem na stanovisko Evropské komise (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES ze dne 16. září 2009 o přístupu k činnosti institucí elektronických peněz, o jejím výkonu a o obezřetnostním dohledu nad touto činností, o změně směrnic 2005/60/ES a 2006/48/ES a o zrušení směrnice 2000/46/ES (3) umožnila právnickým osobám vydávat elektronické peníze, aniž by musely získat postavení úvěrových institucí.
(2)
V důsledku této skutečnosti a za účelem pokračování ve shromažďování statistických údajů o institucích elektronických peněz, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v podobě vydávání elektronických peněz, v rámci sektoru měnových finančních institucí je zapotřebí upravit definici měnových finančních institucí, a tudíž rovněž aktualizovat definice „instituce elektronických peněz“ a „elektronických peněz“ v tomto nařízení. V rámci sektoru měnových finančních institucí by měly být instituce elektronických peněz zařazeny do kategorie „ostatních měnových finančních institucí“.
(3)
V důsledku změn definice institucí elektronických peněz a požadavků na tyto instituce kladených podle směrnice 2009/110/ES byla ustanovení nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) (4) o udělování výjimek ze zpravodajské povinnosti institucím elektronických peněz překonána, a příslušná ustanovení nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) by proto měla být zrušena.
(4)
Zásady týkající se společné definice evropských fondů peněžního trhu, které dne 19. května 2010 vydal Evropský výboru regulátorů trhů s cennými papíry (CESR), předchůdce Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy, mají za cíl zlepšit ochranu investorů tím, že stanoví kritéria, kterými se má řídit každý fond, jenž má v úmyslu vystupovat jako fond peněžního trhu, a slouží jako doporučení pro evropské vnitrostátní zákonodárné orgány pro účely dohledu. V této souvislosti je pro účely statistiky Evropského systému centrálních bank vhodné zavést do nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) odpovídající nová identifikační kritéria pro fondy peněžního trhu tak, aby byl soubor fondů peněžního trhu v souladu s identifikačními kritérii, jež by se měla uplatňovat podle výše uvedených obecných zásad CESR pro účely dohledu. Tato změna má současně za cíl zvýšit transparentnost trhu a usnadnit vykazování ohledně fondů ze strany jejich vedení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) se mění takto:
1.
Článek 1 se mění takto:
a)
první odrážka se nahrazuje tímto:
„-
„měnovou finanční institucí“ rezidentský podnik, který náleží do některého z těchto sektorů:
i)
centrální banky,
ii)
úvěrové instituce ve smyslu čl. 4 odst. 1 směrnice 2006/48/ES,
iii)
ostatní měnové finanční instituce, tj. 1) ostatní finanční instituce, jejichž předmětem činnosti je i) přijímat vklady nebo prostředky velmi podobné vkladům od jiných subjektů než měnových finančních institucí a ii) na vlastní účet (přinejmenším v ekonomickém smyslu) poskytovat úvěry nebo investovat do cenných papírů, nebo 2) takové instituce elektronických peněz, které se převážně zabývají finančním zprostředkováním v podobě vydávání elektronických peněz,
iv)
fondy peněžního trhu ve smyslu článku 1a.
Pokud jde o kritérium podle bodu iii) 1) i), stupeň nahraditelnosti mezi nástroji vydávanými ostatními měnovými finančními institucemi a vklady u úvěrových institucí určuje jejich klasifikaci jako měnové finanční instituce za předpokladu, že splňují kritérium podle bodu iii) 1) ii),“;
b)
osmá odrážka se nahrazuje tímto:
„-
„institucí elektronických peněz“ a „elektronickými penězi“ instituce elektronických peněz a elektronické peníze ve smyslu čl. 2 odst. 1 a čl. 2 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES (5).
2.
Vkládá se nový článek 1a, který zní:
„Článek 1a
Identifikace fondů peněžního trhu
Pro účely tohoto právního aktu se za fondy peněžního trhu považují ty subjekty kolektivního investování, které splňují všechna následující kritéria:
a)
jejich investičním cílem je uchování vlastního kapitálu v paritě a dosažení výnosu v souladu s úrokovými sazbami nástrojů peněžního trhu;
b)
investují do nástrojů peněžního trhu, jež splňují kritéria pro nástroje peněžního trhu vymezená ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (6), nebo do vkladů u úvěrových institucí, popřípadě zajišťují, že likvidita a ocenění jejich investičního portfolia se hodnotí na rovnocenném základě;
c)
zajišťují, že nástroje peněžního trhu, do kterých investují, jsou vysoce kvalitní, tak jak stanoví správcovská společnost. Při posuzování kvality nástroje peněžního trhu se vezmou v úvahu zejména tyto faktory:
-
úvěrová kvalita nástroje peněžního trhu,
-
povaha třídy aktiv, do níž nástroj peněžního trhu patří,
-
v případě strukturovaných finančních nástrojů operační riziko a riziko protistrany, které je se strukturovanou finanční transakcí spjato,
-
profil likvidity;
d)
zajišťují, že jejich portfolio má váženou průměrnou splatnost nepřekračující 6 měsíců a váženou průměrnou životnost nepřekračující 12 měsíců;
e)
provádějí denní výpočet čisté hodnoty aktiv a výpočet hodnoty svých akcií/podílových jednotek a denně vydávají a odkupují akcie/podílové jednotky;
f)
investují pouze do cenných papírů, jejichž zbytková splatnost do právně závazného data odkupu nepřesahuje dva roky, za předpokladu, že doba do dalšího data nastavení úrokových sazeb nepřesahuje 397 dní, přičemž u cenných papírů s pohyblivou úrokovou sazbou by se sazba měla upravovat na sazbu peněžního trhu, nebo na index;
g)
investují do jiných subjektů kolektivního investování, pouze pokud splňují podmínky definice fondů peněžního trhu;
h)
přímo ani nepřímo se nevystavují riziku akcií či komodit, včetně prostřednictvím derivátů, a používají deriváty pouze v souladu s investiční strategií fondu na peněžním trhu. Deriváty, z nichž vyplývá měnové riziko, lze používat jen za účelem zajištění. Investování do cenných papírů denominovaných v jiné než základní měně je dovoleno pouze za podmínky plného zajištění proti měnovému riziku;
i)
jejich čistá hodnota aktiv je buď stálá, nebo pohyblivá.
3.
V článku 8 se zrušuje odstavec 4.
4.
Aniž by byl dotčen článek 2 tohoto nařízení, v části 1 přílohy I se oddíl 2 nahrazuje tímto:
„Oddíl 2:
Specifikace kritérií pro identifikaci fondů peněžního trhu
Pro účely článku 1a tohoto nařízení:
a)
nástroj peněžního trhu se považuje za vysoce úvěrově kvalitní, pokud mu byl udělen jeden ze dvou nejvyšších možných krátkodobých úvěrových ratingů každou uznanou ratingovou agenturou, která tento nástroj hodnotila, nebo, pokud nástroji nebyl udělen rating, má rovnocennou kvalitu, což ověří správcovská společnost interním ratingovým procesem. V případě, že uznaná ratingová agentura dělí svůj nejvyšší krátkodobý rating do dvou kategorií, považují se tyto dva ratingy za jedinou kategorii, a tudíž za nejvyšší možný rating;
b)
fond peněžního trhu může nehledě na požadavek uvedený v písmenu a) investovat do nástrojů veřejné emise, které mají rating patřící alespoň do investičního stupně („investment grade“); „veřejnou emisí“ se rozumí nástroje peněžního trhu vydané nebo zaručené ústředním, regionálním nebo místním orgánem nebo centrální bankou členského státu, ECB, Evropskou unií nebo Evropskou investiční bankou;
c)
při výpočtu vážené průměrné životnosti cenných papírů včetně strukturovaných finančních nástrojů se výpočet splatnosti zakládá na zbytkové splatnosti do právně závazného data odkupu nástrojů. Obsahuje-li však finanční nástroj prodejní opci, může být datum realizace prodejní opce použito namísto řádné zbytkové splatnosti, pokud jsou vždy splněny tyto podmínky:
-
prodejní opci může správcovská společnost k datu realizace uplatnit,
-
realizační cena prodejní opce se významně neliší od předpokládané hodnoty nástroje k příštímu datu realizace,
-
z investiční strategie fondu peněžního trhu vyplývá, že s vysokou pravděpodobností bude opce realizována k příštímu datu realizace;
d)
při výpočtu vážené průměrné životnosti i vážené průměrné splatnosti se zohledňuje vliv finančních derivátových nástrojů, vkladů a technik efektivní správy portfolia;
e)
„váženou průměrnou splatností“ se rozumí vážený průměr doby splatnosti všech podkladových cenných papírů ve fondu, který odráží relativní podíl v každém nástroji, za předpokladu, že dobou splatnosti nástroje s pohyblivou úrokovou sazbou se rozumí čas zbývající do dalšího nastavení úrokové sazby na sazbu peněžního trhu, nikoli doba, která zbývá do dne, kdy musí být splacena jmenovitá hodnota cenného papíru. V praxi se vážená průměrná splatnost používá pro měření citlivosti fondu peněžního trhu na změnu úrokových sazeb na peněžním trhu;
f)
„váženou průměrnou životností“ se rozumí vážený průměr zbytkové splatnosti jednotlivých cenných papírů v majetku fondu, tedy doba, než je jistina splacena v plné výši (bez ohledu na úrok a diskont). Na rozdíl od výpočtu vážené průměrné splatnosti neumožňuje výpočet vážené průměrné životnosti cenných papírů s pohyblivou úrokovou sazbou a strukturovaných finančních nástrojů použití časového období zbývajícího do dalšího nastavení úrokové sazby a namísto toho používá pouze stanovenou konečnou splatnost cenného papíru. Vážená průměrná životnost se používá pro měření úvěrového rizika, neboť čím delší je období do splacení jistiny, tím větší je úvěrové riziko. Vážená průměrná životnost se používá též k omezení rizika likvidity;
g)
„nástroji peněžního trhu“ se rozumí nástroje, s nimiž se běžně obchoduje na peněžním trhu, jsou likvidní a mají hodnotu, kterou lze kdykoliv přesně stanovit;
h)
„správcovskou společností“ se rozumí společnost, jejíž obvyklou činností je správa portfolia fondu peněžního trhu.“
Článek 2
Přechodné ustanovení
Národní centrální banky mohou shromažďovat statistické informace podle nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) od fondů peněžního trhu, které jsou rezidenty v jejich členských státech, v souladu s původním zněním oddílu 2 části 1 přílohy I nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) nejdéle do 31. ledna 2012. O svém rozhodnutí uplatňovat toto přechodné ustanovení uvědomí národní centrální banky všechny dotčené fondy peněžního trhu. Národní centrální banky začnou shromažďovat statistické informace od fondů peněžního trhu identifikovaných podle článku 1a nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) nejpozději od 1. února 2012.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 25. srpna 2011.