RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 511/2010
af 14. juni 2010
om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af visse former for tråd af molybdæn med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag forelagt af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EF) nr. 1247/2009 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse former for tråd af molybdæn med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«).
(2)
Proceduren blev indledt efter en klage indgivet af European Association of Metals (EUROMETAUX) (»klageren«) på vegne en producent, der tegner sig for størstedelen, i dette tilfælde over 25 %, af den samlede EU-produktion af visse typer af tråd af molybdæn.
(3)
Som anført i betragtning 13 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra 1. april 2008 til 31. marts 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra marts 2005 til udgangen af UP (»den betragtede periode«).
1.2. Efterfølgende procedure
(4)
Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger, (»fremlæggelse af de foreløbige oplysninger«) indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt. Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og de foreløbige konklusioner blev, hvor det var relevant, ændret i overensstemmelse hermed.
(5)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse former for tråd af molybdæn med oprindelse i Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told (»endelig fremlæggelse af oplysninger«). De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(6)
Da der ikke er fremsat bemærkninger til konklusionerne vedrørende den pågældende vare og samme vare, bekræftes konklusionerne i betragtning 14 til 17 i forordningen om midlertidig told.
3. DUMPING
3.1. Markedsøkonomisk behandling og individuel behandling
(7)
Da der ikke er fremsat bemærkninger til konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling og individuel behandling, bekræftes konklusionerne i betragtning 18 til 23 i forordningen om midlertidig told.
3.2. Normal værdi
(8)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner anfægtede den samarbejdsvillige eksporterende producent anvendelsen af priserne på eksport fra USA til andre lande (herunder Unionen) som grundlag for fastsættelsen af den normale værdi for Kina. I stedet foreslog den samarbejdsvillige eksporterende producent at anvende den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, fordi denne var af den opfattelse, at en normal værdi fastsat på dette grundlag ville give en lavere dumpingmargen for Kina.
(9)
Den samme producent hævdede, at den normale værdi skulle justeres i nedadgående retning for at tage højde for de effektivitetsfordele, denne nyder godt af som vertikalt integreret producent i forhold til klageren eller producenten i referencelandet, som ikke har adgang til miner med det vigtigste råmateriale: molybdænmalm.
(10)
For så vidt angår den første påstand, bemærkes det, at anvendelsen af de priser, der er betalt eller skal betales i Unionen, er en mulighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), som kun tages i brug, når de andre muligheder i samme artikel ikke kan finde anvendelse. Eftersom der i denne procedure var en producent i et tredjeland, som var samarbejdsvillig, og det derfor var muligt at anvende en pris fra et tredjeland med markedsøkonomi til andre lande, er der ingen lovlig begrundelse for at anvende den anden mulighed i artikel 2, stk. 7, litra a). Påstanden blev derfor afvist.
(11)
For så vidt angår den anden påstand, bemærkes det, at den samarbejdsvillige producent ikke kunne dokumentere, at producenternes integrationsniveau er en faktor, der påvirker priser og prissammenlignelighed. Påstanden blev derfor afvist.
(12)
Visse parter rejste tvivl om valget af producent i referencelandet, i betragtning af at virksomheden i USA er et datterselskab af klageren. I den forbindelse bemærkes det, at den kendsgerning, at en virksomhed i et foreslået referenceland er en forretningsmæssigt forbundet virksomhed til klageren, ikke udelukker, at de afgivne oplysninger er pålidelige og kan efterprøves.
(13)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende den normale værdi, som kunne ændre de foreløbige konklusioner, bekræftes konklusionerne i betragtning 24 til 25 i forordningen om midlertidig told.
3.3. Eksportpriser
(14)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende eksportprisen, bekræftes konklusionen i betragtning 26 i forordningen om midlertidig told.
3.4. Sammenligning
(15)
Det bemærkes, at justeringen for indirekte skatter, jf. betragtning 27 i forordningen om midlertidig told, er på 5 % og udgør forskellen mellem den moms, der skal betales på salg på hjemmemarkedet, og den moms, der skal betales på eksportsalgstransaktioner, idet der tages behørigt hensyn til momsrefusion på eksportsalg. Den samarbejdsvillige eksporterende producent anfægtede den måde, denne justering blev anvendt på, og hævdede, at den snarere skulle beregnes som en faktor, der nedbringer eksportprisen.
(16)
For så vidt angår denne påstand, bemærkes det, at justeringen byggede på bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b), som vedrører en justering af den normale værdi for importafgifter og indirekte skatter - en kategori, der omfatter moms. Påstanden blev derfor afvist.
(17)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende sammenligningen, der kunne ændre de foreløbige konklusioner, bekræftes konklusionerne i betragtning 27 i forordningen om midlertidig told.
3.5. Dumpingmargener
(18)
På grundlag af ovenstående bekræftes den landsdækkende dumpingmargen i betragtning 28 og 29 i forordningen om midlertidig told på 68,4 %.
4. SKADE
4.1. EU-produktion
(19)
Der mindes om, at af fortrolighedshensyn over for den eneste EU-producent, som samarbejdede fuldt ud, opgives alle nedenstående tal vedrørende følsomme oplysninger i indeks- eller intervalform.
(20)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende EU-produktionen, bekræftes konklusionerne i betragtning 30 og 31 i forordningen om midlertidig told.
4.2. Definition af EU-erhvervsgrenen
(21)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende definitionen af EU-erhvervsgrenen, bekræftes konklusionerne i betragtning 32 i forordningen om midlertidig told.
(22)
For så vidt angår betragtning 33 i forordningen om midlertidig told, bemærkes det, at på grundlag af bemærkninger fra en interesseret part blev der fundet en skrivefejl. Skatteåret (»SÅ«) 2005 for EU-producenten dækker perioden fra 1. marts 2005 til 28. februar 2006 og ikke perioden fra 1. marts 2004 til 28. februar 2005, som anført i den betragtning. Derfor var starttidspunktet for skadesvurderingen rent faktisk marts 2005.
4.3. EU-forbruget
(23)
Der mindes om, at EU-forbruget blev fastsat ved at lægge de kendte producenters salg i Unionen sammen med den samlede import fra tredjelande, som den fremgår af Eurostat-tallene. Der mindes også om, at eftersom den KN-kode, som den pågældende vare henhører under, også omfatter andre varer, som ligger uden for denne undersøgelses anvendelsesområde, og i betragtning af at der ikke findes specifikke importstatistikker kun for den pågældende vare, blev Eurostat-tallene justeret i overensstemmelse med den i klagen foreslåede metode. Denne metode bygger på en sammenligning af importværdien fra Kina og EU-producentens salgsværdier.
(24)
I den midlertidige fase svarede de anvendte importdata imidlertid til kalenderårene, hvorimod de kendte producenters salgsmængde byggede på skatteårene. En interesseret part anfægtede denne forskel i, hvilken periode der blev brugt til at fastsætte forbruget, og hævdede, at importen også skulle baseres på skatteårene.
(25)
Denne påstand blev fundet gyldig, og derfor blev Eurostat-tallene justeret, så de svarede til de samme perioder, nemlig skatteår. Derfor blev tallene for EU-forbruget i tabel 1 i forordningen om midlertidig told ændret: de nye tal fremgår af nedenstående tabel 1:
Tabel 1
EU-forbruget
2005
2006
2007
2008
UP
Tons
403
396
430
396
358
Indeks: 2005 = 100
100
98
107
98
89
(26)
EU-forbruget af molybdæntråd faldt alt i alt med 11 % i den betragtede periode. Efterspørgslen faldt lidt, med 2 %, i 2006 og voksede i 2007 med 9 %, hvorefter den dalede i 2008 og i UP i forbindelse med den økonomiske krises negative indvirkning.
4.4. Importen til Den Europæiske Union fra Kina
4.4.1. Mængde og markedsandel for importen fra Kina
(27)
I nedenstående tabel ses den reviderede samlede importmængde, markedsandel og pris på kinesisk molybdæntråd til EU-markedet i den betragtede periode, efter at det i betragtning 25 nævnte argument blev accepteret. Det bemærkes, at denne revision ikke påvirkede importmængderne fra det pågældende land i UP.
Tabel 2
Samlet import fra Kina
2005
2006
2007
2008
UP
Tons
42
56
87
100
97
Indeks: 2005 = 100
100
133
207
238
231
Markedsandel
Indeks: 2005 = 100
100
136
194
243
261
Priser i EUR/ton
53 202
62 198
56 046
51 512
50 892
Indeks
100
117
105
97
96
Kilde: Eurostat og oplysninger fra klagerne
(28)
De reviderede tal i tabel 2 viste, at tendenserne for importmængderne og markedsandelene for det pågældende land i tabellen i betragtning 36 i forordningen om midlertidig told i det store og hele forblev uændrede. Dumpingimporten fra Kina steg betydeligt fra 42 tons i 2005 til 100 tons i 2008, dvs. importen mere end fordobledes. Importen toppede i 2008, hvorefter den dalede i UP i overensstemmelse med udviklingen i EU-forbruget. Endvidere mere end fordobledes markedsandelen for dumpingimport i den betragtede periode.
(29)
De reviderede tal vedrørende de gennemsnitlige importpriser udviser imidlertid en faldende tendens mellem 2005 og UP. Det konstateredes, at i den betragtede periode faldt de gennemsnitlige priser på import fra Kina med 4 %.
4.4.2. Prisunderbud
(30)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende prisunderbud, bekræftes konklusionerne i betragtning 39 og 40 i forordningen om midlertidig told.
4.5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(31)
Der mindes om, at som nævnt i betragtning 41 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation fra marts 2005 til UP's afslutning.
(32)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger til produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, bekræftes de midlertidige konklusioner i betragtning 41 til 43 i forordningen om midlertidig told.
(33)
Efter forordningen om midlertidig told og den mindre revision af EU-forbruget i tabel 1 er EU-erhvervsgrenens markedsandel blevet revideret som følger, mens salgsmængden og de gennemsnitlige salgspriser er forblevet uændret:
Tabel 3
2005
2006
2007
2008
UP
Salgsmængde på EU-markedet
Indeks
100
99
92
75
68
Markedsandel
Indeks
100
101
86
76
77
Gennemsnitlige salgspriser
Indeks
100
86
96
95
92
(34)
Som nævnt i betragtning 45 i forordningen om midlertidig told faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde til uafhængige kunder på EU-markedet betydeligt, med 32 %, i den betragtede periode. Dette fald var betydeligt større end faldet i forbruget, der som vist i tabel 2 faldt med 11 % i samme periode. Dette medførte et betydeligt fald på 23 % i EU-erhvervsgrenens markedsandel i samme periode.
(35)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende udviklingen i EU-erhvervsgrenens salgspriser, lagre, beskæftigelse og finansielle resultatindikatorer, bekræftes konklusionerne i betragtning 46 til 57 i forordningen om midlertidig told.
(36)
Det bekræftes endvidere, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade, jf. konklusionerne i betragtning 58 til 61 i forordningen om midlertidig told.
5. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
5.1. Virkningerne af dumpingimporten
(37)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det i den midlertidige fase undersøgt, om dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i Kina forvoldte EF-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betragtes som væsentligt.
(38)
Der mindes om, at forværringen i EU-erhvervsgrenens økonomiske situation faldt sammen med den voksende dumpingimport fra Kina. Efter de midlertidige foranstaltninger og revisionen af tallene for importen med oprindelse i Kina, jf. betragtning 25, mere end fordobledes de kinesiske eksportørers importmængde og markedsandel mellem 2005 og UP.
(39)
Som følge af revisionerne faldt priserne på dumpingimporten i den betragtede periode med 4 %. De lå konstant under EU-erhvervsgrenens priser og underbød dem med 30 % til 35 % i UP. Derfor var EU-erhvervsgrenen udsat for et vedvarende pristryk fra de kinesiske eksportører, hvilket medvirkede til, at de forblev konkurrencedygtige på EU-markedet.
(40)
En interesseret part anfægtede, at der var en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt. Denne part fremførte det argument, at der ikke er nogen sammenhæng mellem EU-erhvervsgrenens finansielle resultater og den voksende dumpingimport. Denne understregede også, at importen fra Kina ganske vist var vokset betydeligt i 2007 i forhold til i tidligere perioder, men at EU-erhvervsgrenen det år bevægede sig fra en tabsgivende situation til en rentabel situation.
(41)
I den forbindelse skal det først bemærkes, at mellem 2005 og UP mere end fordobledes importen, hvorimod EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt betydeligt - med 32 % - med tab af markedsandele på 33 % til følge i samme periode. Samtidig udviste alle andre skadesindikatorer som f.eks. produktion, kapacitetsudnyttelse, investeringer, rentabilitet og likviditet en betydelig faldende tendens i samme periode. Dernæst viste undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenens dårlige resultater hang sammen med, at den satte priserne ned i et forsøg på at vinde de vigtige kunder tilbage, som den havde mistet til de kinesiske eksportører. For så vidt angår 2007, fortsatte EU-erhvervsgrenen sine forsøg på at vinde sine kunder tilbage ved rationaliseringsbestræbelser for at holde kostpriserne nede og for at være konkurrencedygtig i forhold til lavprisdumpingimporten. Som følge heraf betragtes konklusionerne i betragtning 63 til 66 i forordningen om midlertidig told som værende gyldige, og påstanden måtte derfor afvises.
(42)
Som følge af ovenstående bekræftes det, at den voksende lavprisdumpingimport fra Kina har haft en betydelig negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation i UP.
5.2. Andre faktorers virkninger
(43)
Der mindes om, at der også var andre faktorer, som blev inddraget i årsagssammenhængsanalysen, nemlig udviklingen i efterspørgslen, udviklingen i EU-erhvervsgrenens omkostninger, dens eksportresultater og endelig den mulige indvirkning af import fra andre lande.
(44)
En interesseret part hævdede, at den væsentlige skade, EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes andre faktorer end dumpingimporten, nemlig i) faldende efterspørgsel som følge af den økonomiske krise og ændret teknologi og ii) EU-erhvervsgrenens eksportresultater.
(45)
For så vidt angår faldet i forbruget, bemærkes det, at EU-erhvervsgrenens salgsmængder faldt betydeligt mere (-32 %) end faldet i EU-forbruget (-11 %), hvilket førte til et fald i markedsandele på 33 %. Samtidig voksede de kinesiske eksportørers markedsandel betydeligt, den mere end fordobledes. Konklusionen i betragtning 69 i forordningen om midlertidig told betragtes derfor som værende gyldig, og påstanden måtte afvises.
(46)
Hvad angår eksportresultaterne, var der ganske rigtigt en faldende tendens i EU-erhvervsgrenens eksportsalg af de årsager, der er angivet i betragtning 72 i forordningen om midlertidig told (dvs. i tråd med motorkøretøjssektorens negative situation verden over siden 2008). Undersøgelsen viste imidlertid, at eksportsalget ikke var EU-erhvervsgrenens hovedaktivitet, da dette salg aldrig oversteg 17 % af dens EU-salg i den betragtede periode. Ud over betragtning 71 og 72 i forordningen om midlertidig told er det imidlertid vigtigere at bemærke, at dens salgspriser på eksportmarkedet lå over salgspriserne i Unionen. Derfor betragtes den negative virkning af faldet i eksportsalgsmængde som værende meget begrænset. Denne påstand måtte derfor afvises.
(47)
På baggrund af ovenstående og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 67 til 80 i forordningen om midlertidig told.
6. UNIONENS INTERESSER
6.1. EU-erhvervsgrenens interesser
(48)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende EU-erhvervsgrenens interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 83 til 86 i forordningen om midlertidig told.
6.2. EU-importørers, -forhandleres og -forbrugeres interesser
(49)
Der mindes om, at selv om en lang række parter blev kontaktet, var importørernes, forhandlernes og forbrugernes samarbejdsniveau i den foreløbige fase af undersøgelsen meget lavt. Der mindes om, at kun en forhandler, i Tyskland, og en bruger, i Italien, havde samarbejdet fuldt ud i den foreløbige fase.
(50)
Den samarbejdsvillige bruger fremførte det argument, at den negative indvirkning af antidumpingforanstaltningerne på denne virksomheds aktivitet blev undervurderet i den analyse af Unionens interesser, som blev foretaget i den foreløbige fase, og hævdede, at den ville have vanskeligt ved at overvælte omkostningsstigningen på sine kunder.
(51)
Der mindes om, at den pågældende vares andel af denne brugers samlede erhvervsaktivitet udgør mellem 15 % og 25 %. En yderligere analyse efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger bekræftede, at indvirkningen på virksomhedens samlede fortjeneste ville blive begrænset. Denne bruger indtager en stærk position i det erhvervssegment, som omfatter den pågældende vare, navnlig for så vidt angår pålidelighed og forsyningssikkerhed over for sine kunder. Dette element tyder på, at denne bruger sandsynligvis kan overvælte i det mindste en del af omkostningsstigningen på sine kunder. Derfor måtte påstanden afvises.
(52)
Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told stod to brugere og en importør frem og hævdede, at indførelsen af antidumpingtold vil få en negativ indvirkning på deres aktivitet.
(53)
Ifølge de oplysninger, der er blevet indberettet af en af disse to brugere, udgør det erhvervssegment, som omfatter molybdæntråd, mellem 10 % og 20 % af dennes samlede aktivitet. De indberettede elementer tyder på, at indførelsen af antidumpingtold ganske vist sandsynligvis vil få en negativ indvirkning på den del af aktiviteten, som omfatter molybdæntråd, men at denne bruger stadig vil være rentabel. For så vidt angår den anden bruger, fremkom der ingen oplysninger, der kunne dokumentere dennes påstand.
(54)
For så vidt angår importøren, bemærkes det, at denne kun indgav samlede grundoplysninger, ifølge hvilke det fremgik, at importen af molybdæntråd fra Kina ville tegne sig for mellem 10 % og 20 % af den samlede import fra Kina i UP. Andelen af molybdænvirksomhed i forhold til virksomhedens samlede aktivitet ligger på under 7 %. Ud fra de foreliggende oplysninger kunne det derfor konkluderes, at skønt antidumpingforanstaltningerne ville have en negativ indvirkning på det erhvervssegment, som omfattede molybdæntråd, ville den samlede indvirkning på virksomhedens samlede aktivitet være begrænset.
(55)
På baggrund af ovenstående og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 93 til 96 i forordningen om midlertidig told.
6.3. Konkurrence og handelsforvridende virkninger
(56)
Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told stod en række parter frem og fremførte det argument, at antidumpingforanstaltningerne ville føre til begrænset konkurrence på EU-markedet.
(57)
For så vidt angår denne påstand, bør det gentages, at eftersom antidumpingtolden ville genskabe lige konkurrencevilkår, ville den kinesiske import til EU-markedet sandsynligvis fortsætte, om end til ikke-skadevoldende priser. Endvidere mindes der om, at der findes alternative forsyningskilder. Der blev ikke fremsendt dokumenterede beviser, der kunne afkræfte denne konklusion, og derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 97 til 99 i forordningen om midlertidig told.
6.4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(58)
På baggrund af ovenstående bekræftes det, at der i det foreliggende tilfælde ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre en antidumpingtold på importen af molybdæntråd med oprindelse i Kina.
7. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
7.1. Skadestærskel
(59)
Da der ikke er fremsat dokumenterede bemærkninger, der ville kunne ændre konklusionen vedrørende skadestærsklen, bekræftes konklusionerne i betragtning 101 til 104 i forordningen om midlertidig told.
7.2. Endelige foranstaltninger
(60)
På baggrund af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold på et niveau, som er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er forårsaget af dumpingimporten, men som ikke overstiger den konstaterede dumpingmargen. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede skadesmargen, dvs. på 64,3 %.
(61)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og overvejelser, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Der blev taget behørigt hensyn til parternes bemærkninger, og hvor det var relevant, blev konklusionerne ændret i overensstemmelse hermed.
7.3. Tilsagn
(62)
Den samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producent gav udtryk for, at han var villig til at afgive et pristilsagn i overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 1.
(63)
Denne virksomhed blev imidlertid hverken indrømmet markedsøkonomisk eller individuel behandling, og i sådanne tilfælde er det Kommissionens almindelige praksis ikke at godtage tilsagn, eftersom der ikke kan fastlægges nogen individuel toldmargen. På det grundlag blev pristilsagn ikke overvejet yderligere.
7.4. Endelig opkrævning af midlertidig told
(64)
På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold, som blev indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af tråd af molybdæn, der vægtmæssigt indeholder mindst 99,95 % molybdæn, med største tværmål over 1,35 mm dog ikke over 4,0 mm, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex81029600 (Taric-kode 8102960010).
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til 64,3 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare.
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1247/2009 om import af tråd af molybdæn, der vægtmæssigt indeholder mindst 99,95 % molybdæn, med største tværmål over 1,35 mm dog ikke over 4,0 mm, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex81029600 (Taric-kode 8102960010), opkræves endeligt.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 14. juni 2010.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 511/2010
ze dne 14. června 2010
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Komise nařízením (ES) č. 1247/2009 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět podaný Evropským sdružením pro kovy (European Association of Metals, EUROMETAUX) (dále jen „žadatel“) jménem výrobce představujícího podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby drátů z molybdenu v Unii.
(3)
Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2008 do 31. března 2009 (dále jen „období šetření“). Analýza trendů významných pro posouzení újmy se týkala období od března 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po sdělení základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost být vyslechnuty. Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(5)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých drátů z molybdenu pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž se mohly vyjádřit k poskytnutým informacím.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(6)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k dotčenému výrobku a obdobnému výrobku, potvrzuje se tímto 14. až 17. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Status tržního hospodářství - individuální zacházení
(7)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ke zjištěním o statutu tržního hospodářství a individuálním zacházení, potvrzuje se tímto 18. až 23. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2 Běžná hodnota
(8)
Po zveřejnění prozatímních zjištění spolupracující vyvážející výrobce zpochybnil použití vývozních cen z USA do ostatních zemí (včetně Unie) jako základu pro stanovení běžné hodnoty pro ČLR. Místo toho navrhl použít cenu skutečně zaplacenou nebo cenu, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, protože se domnívá, že běžná hodnota stanovená na tomto základě by vedla k nižšímu dumpingovému rozpětí pro ČLR.
(9)
Tentýž výrobce tvrdil, že běžná hodnota by měla být upravena směrem dolů, aby byla zohledněna větší efektivnost, které se těší jako vertikálně integrovaný výrobce, v porovnání s žadatelem nebo výrobcem ve srovnatelné zemi, kteří nemají těžební zařízení na hlavní surovinu, molybdenovou rudu.
(10)
Vzhledem k prvnímu tvrzení je třeba poznamenat, že používání cen zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, v Unii, představuje možnost stanovenou v čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, která se uplatní pouze tehdy, pokud nelze použít ostatní možnosti uvedené v tomto článku. Jelikož při tomto řízení spolupracoval výrobce ze třetí země a bylo tedy možné uplatnit možnost ceny třetí země s tržním hospodářstvím, za niž se výrobek prodává do jiných zemí, neexistuje právní odůvodnění pro uplatnění poslední možnosti stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. a). Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(11)
Vzhledem k druhému tvrzení je třeba poznamenat, že spolupracující výrobce neposkytl žádné důkazy prokazující, že úroveň integrace výrobce je faktorem, který má vliv na ceny a srovnatelnost cen. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(12)
Některé strany zpochybnily výběr výrobce ve srovnatelné zemi vzhledem ke skutečnosti, že společnost v USA je dceřinou společností žadatele. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že skutečnost, že společnost v navržené srovnatelné zemi je ve spojení s žadatelem, nevylučuje, že obdržené informace jsou důvěryhodné a ověřitelné.
(13)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky k běžné hodnotě, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 24. až 25. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3 Vývozní cena
(14)
Protože nebyly předloženy žádné připomínky týkající se vývozní ceny, potvrzuje se tímto 26. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.4 Srovnání
(15)
Je třeba poznamenat, že úpravy týkající se nepřímých daní uvedené v 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení činí 5 % a představují rozdíl mezi DPH, která se má zaplatit z domácího prodeje, a DPH, která se má zaplatit z vývozních prodejních transakcí s náležitým ohledem na míru vratky DPH z vývozního prodeje. Spolupracující vyvážející výrobce zpochybnil způsob, jakým byla tato úprava uplatněna, a tvrdil, že by měla být vypočítána spíše jako faktor snižující vývozní cenu.
(16)
Vzhledem k tomuto tvrzení je třeba poznamenat, že úprava byla založena na ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, které stanoví úpravu na běžnou hodnotu o dovozní poplatky a nepřímé daně, což je kategorie, do které spadá DPH. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení odmítnuto.
(17)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 27. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.5 Dumpingová rozpětí
(18)
Na základě výše uvedeného se tímto potvrzuje celostátní dumpingové rozpětí ve výši 68,4 % stanovené v 28. až 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii
(19)
Je třeba připomenout, že v zájmu ochrany důvěrných obchodních informací jediného výrobce v Unii, který plně spolupracoval, jsou veškeré níže uvedené číselné údaje související s citlivými informacemi indexovány nebo uvedeny v určitém rozpětí.
(20)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky k výrobě v Unii, potvrzuje se tímto 30. až 31. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Vymezení výrobního odvětví Unie
(21)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vymezení výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(22)
Pokud jde o 33. bod odůvodnění prozatímního nařízení, je třeba poznamenat, že na základě připomínek, které obdržela jedna zúčastněná strana, byla zjištěna tisková chyba. Účetní období („ÚO“) 2005 výrobce v Unii zahrnuje období od 1. března 2005 do 28. února 2006, a nikoliv období od 1. března 2004 do 28. února 2005, jak je uvedeno v tomto bodě odůvodnění. Začátkem pro posouzení újmy byl tedy ve skutečnosti březen 2005.
4.3 Spotřeba v Unii
(23)
Je třeba připomenout, že spotřeba v Unii byla stanovena připočtením objemu prodeje známých výrobců v Unii k veškerému dovozu ze třetích zemí podle údajů Eurostatu. Dále se připomíná, že jelikož kód KN, pod nímž je dotčený výrobek deklarován, zahrnuje rovněž jiné výrobky, které nejsou předmětem tohoto šetření, a jelikož neexistují zvláštní dovozní statistiky pouze pro dotčený výrobek, byly údaje Eurostatu upraveny v souladu s metodou navrženou v podnětu. Tato metoda je založena na srovnání hodnot dovozu z ČLR s hodnotami prodeje výrobců v Unii.
(24)
Nicméně v prozatímní fázi korespondovaly použité údaje o dovozu s kalendářními roky, zatímco objemy prodejů známých výrobců byly založeny na účetních obdobích. Jedna zúčastněná strana poukázala na tento rozdíl v období použitém pro stanovení spotřeby a tvrdila, že také dovozy by měly vycházet z účetních období.
(25)
Toto tvrzení se mělo za platné, a proto byly údaje Eurostatu upraveny, aby odpovídaly stejným obdobím, a to účetním obdobím. V důsledku toho byly údaje o spotřebě v Unii uvedené v tabulce 1 prozatímního nařízení upraveny takto (nové údaje tak, jak jsou uvedeny zde v tabulce 1):
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Tuny
403
396
430
396
358
Index 2005 = 100
100
98
107
98
89
(26)
Celkový objem spotřeby drátu z molybdenu v Unii se za posuzované období snížil o 11 %. Poptávka v roce 2006 mírně klesla o 2 % a v roce 2007 vzrostla o 9 %, načež v roce 2008 a v posuzovaném období poklesla v souvislosti s negativním dopadem hospodářské krize.
4.4 Dovoz do Evropské unie z ČLR
4.4.1 Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu
(27)
Po přijetí argumentu uvedeného v (25). bodě odůvodnění následuje níže tabulka s revidovanými celkovými objemy dovozu, podíly na trhu a cenami čínských drátů z molybdenu na trhu Unie v posuzovaném období. Je třeba poznamenat, že tato revize neměla vliv na objem dovozu z dotčené země během období šetření.
Tabulka 2
Celkový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Tuny
42
56
87
100
97
Index 2005 = 100
100
133
207
238
231
Podíl na trhu
Index 2005 = 100
100
136
194
243
261
Ceny (v EUR/t)
53 202
62 198
56 046
51 512
50 892
Index
100
117
105
97
96
Zdroj: Eurostat a údaje uvedené v podnětu
(28)
Z revidovaných údajů v uvedené tabulce 2 vyplývá, že celkově se trendy v objemu dovozu z dotčené země a jejich podíl na trhu uvedené v tabulce 36. bodu odůvodnění prozatímního nařízení nezměnily. Dumpingový dovoz z ČLR se významně zvýšil ze 42 tun v roce 2005 na 100 tun v roce 2008, tj. více než dvojnásobně. Po nejvyšší hodnotě, jíž bylo dosaženo v roce 2008, tento dovoz během období šetření klesal v souladu s vývojem spotřeby Unie. Podíl dumpingového dovozu na trhu se navíc v průběhu posuzovaného období více než zdvojnásobil.
(29)
Nicméně revidované údaje týkající se průměrných cen dovozu vykazují nyní mezi rokem 2005 a obdobím šetření klesající tendenci. Bylo zjištěno, že v průběhu posuzovaného období klesly průměrné ceny dovozu z ČLR o 4 %.
4.4.2 Cenové podbízení
(30)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky k cenovému podbízení, potvrzuje se tímto 39. a 40. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(31)
Připomíná se, že v souladu s 41. bodem odůvodnění prozatímního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.
(32)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky k výrobě, výrobní kapacitě a využití kapacity, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené v 41. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(33)
Po přijetí prozatímního nařízení a po drobné úpravě spotřeby Unie v uvedené tabulce 1 byl podíl výrobního odvětví Unie na trhu revidován následovně, zatímco objem prodeje a průměrné prodejní ceny zůstaly beze změn:
Tabulka 3
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje na trhu Unie
Index
100
99
92
75
68
Podíl na trhu
Index
100
101
86
76
77
Průměrné prodejní ceny
Index
100
86
96
95
92
(34)
Jak je uvedeno v 45. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, objem prodeje výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie se v posuzovaném období významně snížil o 32 %. Tento pokles významně převýšil pokles spotřeby, která, jak je uvedeno v tabulce 2, klesla za stejné období o 11 %. To vedlo k významnému poklesu podílu výrobního odvětví Unie na trhu o 23 % za stejné období.
(35)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k vývoji prodejních cen, zásob, zaměstnanosti a ukazatelů finančních výsledků výrobního odvětví Unie, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené v 46. až 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(36)
Závěr o tom, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, jak se uvádí v 58. až 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se rovněž potvrzuje.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1 Účinek dumpingového dovozu
(37)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo v prozatímní fázi zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu v takové míře, že ji lze považovat za podstatnou.
(38)
Připomíná se, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie se časově shodovalo s prudkým nárůstem dumpingového dovozu z ČLR. Po zavedení prozatímních opatření a po revizích údajů o dovozu pocházejícího z ČLR, jak je uvedeno v 25. bodě odůvodnění, objem dovozu a podíl čínských vývozců na trhu se mezi rokem 2005 a obdobím šetření více než zdvojnásobil.
(39)
V důsledku revizí dovozní ceny dumpingového dovozu klesly v průběhu posuzovaného období o 4 %, ale byly i nadále nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a cenové podbízení dosáhlo v průběhu období šetření 30 až 35 %. Výrobní odvětví Unie následně čelilo cenovému tlaku čínských vývozců trvalejšího rázu, aby zůstalo na trhu Unie konkurenceschopné.
(40)
Jedna zúčastněná strana zpochybnila existenci příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Argumentovala tím, že neexistuje souvislost mezi finančními výsledky výrobního odvětví Unie a prudkým nárůstem dumpingového dovozu. Zdůraznila, že zatímco dovoz z ČLR v roce 2007 v porovnání s předchozími obdobími podstatně vzrostl, výrobní odvětví Unie se v tomto roce dostalo ze ztráty do zisku.
(41)
V této souvislosti je třeba za prvé uvést, že mezi rokem 2005 a obdobím šetření se dovoz více než zdvojnásobil, zatímco objem prodeje výrobního odvětví Unie podstatně klesl o 32 %, což vedlo ke ztrátě podílu na trhu ve výši 33 % v témže období. Všechny ostatní ukazatele újmy, například výroba, využití kapacity, investice, ziskovost a peněžní tok, zároveň vykazovaly v průběhu tohoto období výrazné klesající tendence. Za druhé šetření ukázala, že slabé výsledky výrobního odvětví Unie souvisely se snížením cen ve snaze získat zpět důležité zákazníky ztracené díky čínským vývozcům. Pokud jde o rok 2007, výrobní odvětví Unie pokračovalo ve svých pokusech získat zpět své zákazníky úsilím o racionalizaci s cílem udržet nízké pořizovací náklady a být schopno konkurovat nízkým cenám dumpingového dovozu. Proto se závěry uvedené v 63. až 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení považují za platné, a toto tvrzení tedy muselo být odmítnuto.
(42)
Na základě výše uvedených skutečností lze potvrdit, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl během období šetření značně negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
5.2 Účinek jiných činitelů
(43)
Připomíná se, že v rámci analýzy příčinných souvislostí byly zkoumány i ostatní činitelé, konkrétně vývoj poptávky, vývoj nákladů výrobního odvětví Unie, jeho vývozní výkonnost a konečně možný dopad dovozu z jiných zemí.
(44)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, nezpůsobil dumpingový dovoz, ale jiné činitele, konkrétně i) zmenšení poptávky v důsledku hospodářské krize a změn v technologiích a ii) vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie.
(45)
Pokud jde o pokles spotřeby, je třeba poznamenat, že objem prodeje výrobního odvětví Unie klesl podstatně více (-32 %) než činil pokles spotřeby Unie (-11 %), což vedlo ke ztrátě podílu na trhu ve výši 33 %. Zároveň se výrazně zvýšil podíl čínských vývozců na trhu, který se více než zdvojnásobil. Proto se má za to, že závěr uvedený v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení lze potvrdit, a toto tvrzení tedy muselo být odmítnuto.
(46)
Pokud jde o vývozní výkonnost, vývozní prodej výrobního odvětví Unie opravdu vykazoval klesající tendence z důvodů uvedených v 72. bodě odůvodnění prozatímního nařízení (tj. v souladu s nepříznivou celosvětovou situací automobilového odvětví od roku 2008). Nicméně šetřením bylo prokázáno, že prodej na vývoz nebyl hlavní obchodní činností výrobního odvětví Unie, jelikož tento prodej nikdy nepřesáhl 17 % jeho prodeje Unie v posuzovaném období. Avšak co je důležitější, kromě 71. a 72. bodu odůvodnění prozatímního nařízení je třeba poznamenat, že jeho prodejní ceny na vývozním trhu zůstaly nad prodejními cenami v rámci Unie. Jakýkoliv negativní dopad způsobený poklesem objemu prodeje na vývoz je tudíž považován za velmi omezený. Toto tvrzení muselo být proto odmítnuto.
(47)
Vzhledem k výše uvedenému a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 67. až 80. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6. ZÁJEM UNIE
6.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(48)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k zájmu výrobního odvětví Unie, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené v 83. až 86. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2 Zájem dovozců, obchodníků a uživatelů v Unii
(49)
Připomíná se, že navzdory skutečnosti, že bylo kontaktováno mnoho stran, míra spolupráce dovozců, obchodníků a uživatelů při šetření v prozatímní fázi byla velmi nízká. Připomíná se, že v prozatímní fázi plně spolupracoval pouze jeden obchodník se sídlem v Německu a jeden uživatel se sídlem v Itálii.
(50)
Spolupracující uživatel namítal, že v analýze zájmu Unie provedené v prozatímní fázi byl podceněn negativní vliv antidumpingových opatření na jeho podnikání, a tvrdil, že by opravdu měl problém přenést zvýšení nákladů na své zákazníky.
(51)
Připomíná se, že podíl činnosti týkající se dotčeného výrobku na činnosti tohoto uživatele činí 15 až 25 % jeho celkové činnosti. Další analýza provedená po uložení prozatímních opatření potvrdila, že dopad na celkový zisk společnosti by byl omezený. Tento uživatel má v segmentu zahrnujícím dotčený výrobek silné postavení, zejména pokud jde o spolehlivost a zajištění dodávek pro své zákazníky. Tato skutečnost naznačuje, že tento uživatel bude pravděpodobně schopen přenést přinejmenším část zvýšení nákladů na své zákazníky. Proto muselo být toto tvrzení odmítnuto.
(52)
Po zveřejnění prozatímního nařízení se přihlásili dva uživatelé a jeden dovozce a namítali, že uložení antidumpingového cla bude mít negativní dopad na jejich činnost.
(53)
Podle údajů poskytnutých jedním z těchto dvou uživatelů představuje segment zahrnující dráty z molybdenu 10 až 20 % jeho celkové činnosti. Na základě poskytnutých informací existují náznaky, že zatímco uložení antidumpingového cla bude mít pravděpodobně negativní vliv na část jeho činnosti zahrnující dráty z molybdenu, byl by tento uživatel stále ziskový. Pokud jde o druhého uživatele, nebyla poskytnuta žádná data, která by odůvodnila jeho tvrzení.
(54)
Pokud jde o dovozce, je třeba poznamenat, že poskytnul pouze celkové základní informace, na základě nichž se zdá, že dovoz drátů z molybdenu z ČLR činil 10 až 20 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Pokud jde o podíl činnosti s molybdenem v poměru k celkové činnosti společnosti, činí méně než 7 %. Na základě dostupných informací lze tedy dojít k závěru, že zatímco antidumpingová opatření by měla negativní dopad na segment podnikání zahrnující dráty z molybdenu, celkový dopad na celou činnost společnosti by byl omezený.
(55)
Vzhledem k výše uvedenému a jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se tímto 93. až 96. bod odůvodnění zjištění a závěrů prozatímního nařízení.
6.3 Narušení hospodářské soutěže a obchodu
(56)
Po zveřejnění prozatímního nařízení se přihlásily některé strany a namítaly, že antidumpingová opatření povedou k omezené hospodářské soutěži na trhu Unie.
(57)
Pokud jde o toto tvrzení, je třeba zopakovat, že jelikož antidumpingové clo by obnovilo rovné podmínky, čínský dovoz by pravděpodobně nadále přicházel na trh Unie, nikoliv však za ceny působící újmu. Mimoto se připomíná, že existují určité alternativní zdroje dodávek. Nebyly poskytnuty žádné podložené důkazy zpochybňující platnost tohoto závěru, a proto se tímto potvrzují závěry uvedené v 97. až 99. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
6.4 Závěr týkající se zájmu Unie
(58)
Na základě výše uvedeného se potvrzuje, že v tomto případě neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových cel z dovozu drátů z molybdenu pocházejících z ČLR.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(59)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné opodstatněné připomínky, které by změnily závěr ohledně úrovně pro odstranění újmy, potvrzuje se tímto 101. až 104. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Konečná opatření
(60)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo, a to na úrovni dostatečné k odstranění újmy působené dumpingovým dovozem, aniž by bylo překročeno zjištěné dumpingové rozpětí. V tomto případě by měla být sazba stanovena na úrovni zjištěného rozpětí újmy, tj. 64,3 %.
(61)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečných antidumpingových cel. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Připomínky stran byly patřičně zváženy, a kde to bylo na místě, byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
7.3 Závazky
(62)
Jeden čínský spolupracující vyvážející výrobce vyjádřil ochotu nabídnout cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(63)
Nicméně této společnosti nebyl přiznán ani status tržního hospodářství, ani individuální zacházení a obecným postupem Komise je, že v takovém případě závazky neakceptuje, jelikož nelze individuálně stanovit celní rozpětí. Proto nebylo možné vzít cenový závazek blíže v úvahu.
7.4 Konečný výběr prozatímního cla
(64)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je považováno za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky, v současnosti kódu KN ex81029600 (kód TARIC 8102960010).
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 64,3 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého podle nařízení Komise (ES) č. 1247/2009 na dovoz drátu z molybdenu, obsahujícího nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, v současnosti kódu KN ex81029600 (kód TARIC 8102960010) a pocházejícího z Čínské lidové republiky, se s konečnou platností vyberou.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 14. června 2010.