RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 467/2010
af 25. maj 2010
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af silicium med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik, som udvidet til også at omfatte importen af silicium afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej, efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, og en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9 og artikel 11, stk. 2 og 3,
under henvisning til forslag forelagt af Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
I marts 2004 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 398/2004 (2) efter en udløbsundersøgelse en endelig antidumpingtold på importen af silicium med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). Den endelige told blev fastsat til 49 % af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet. De oprindelige foranstaltninger var blevet indført ved Rådets forordning (EØF) nr. 2200/90 (3).
(2)
Ved Rådets forordning (EF) nr. 42/2007 (4) blev den endelige antidumpingtold i januar 2007 udvidet til også at omfatte importen af silicium afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse og en delvis interimsundersøgelse
(3)
Efter offentliggørelsen i oktober 2008 af en meddelelse om det forestående udløb af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af silicium med oprindelse i Kina (5) modtog Kommissionen den 1. december 2008 en anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Desuden modtog Kommissionen den 18. december 2008 en anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3.
(4)
Anmodningen om en udløbsundersøgelse blev indgivet af Euroalliages (ferrolegeringsindustriens forbindelsesudvalg) på vegne af producenter i Unionen, der tegner sig for størstedelen, i dette tilfælde 100 %, af den samlede produktion af silicium i Unionen. Anmodningen begrundedes med, at foranstaltningernes bortfald sandsynligvis ville medføre fortsat dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
(5)
Anmodningen om en delvis interimsundersøgelse blev indgivet af EUSMET (europæiske brugere af siliciummetal) og er begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet. Anmodningen var baseret på umiddelbare beviser for, at de omstændigheder, der lå til grund for indførelsen af foranstaltningerne, havde ændret sig, og at de nye omstændigheder var af varig karakter.
(6)
Efter høring af det rådgivende udvalg fastslog Kommissionen, at der var tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse og en interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, henholdsvis stk. 2 og 3, og offentliggjorde en meddelelse om indledningen af disse undersøgelser i Den Europæiske Unions Tidende (6) (»indledningsmeddelelsen«).
3. Undersøgelse
(7)
Kommissionen underrettede officielt de ansøgende EU-producenter, de eksporterende producenter i Kina, importører/forhandlere, brugere i Unionen, som den vidste var berørt, og deres sammenslutninger samt de kinesiske myndigheder om indledningen af undersøgelserne.
(8)
På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina, der var anført i anmodningerne, blev stikprøver nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens omfang og sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, jf. grundforordningens artikel 17.
(9)
For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udvælge en stikprøve, blev alle eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden fra 1. januar 2008 til 31. december 2008.
(10)
Kommissionen modtog svar fra 11 virksomheder eller virksomhedskoncerner i Kina. Efter en gennemgang af oplysningerne fra disse virksomheder blev det imidlertid klart, at kun et lille antal besvarelser kom fra virksomheder, der eksporterede deres egenproduktion af silicium til Den Europæiske Union. Det blev derfor besluttet, at der ikke var behov for stikprøveudtagning blandt de kinesiske eksporterende producenter.
(11)
Alle ovennævnte virksomheder eller virksomhedskoncerner i Kina anførte, at de havde til hensigt at anmode om en individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3.
(12)
Kommissionen sendte ansøgningsskemaer om henholdsvis markedsøkonomisk og individuel behandling til de kinesiske eksporterende producenter, som den vidste var berørt. Tre kinesiske eksportører indgav anmodningen om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis det som led i undersøgelsen blev fastlagt, at de eksporterende producenter ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling. En af disse eksportører trak imidlertid efterfølgende sin anmodning tilbage, hvorimod det konstateredes, at de to andre ikke eksporterede nogen egenproduktion af silicium til Den Europæiske Union i UP. Disse to virksomheders anmodninger blev derfor ikke behandlet.
(13)
Dertil kom seks andre kinesiske virksomheder eller virksomhedskoncerner, der indgav ansøgningsskemaer om individuel behandling. I løbet af undersøgelsen ophørte tre virksomheder imidlertid med at samarbejde. Af de tre tilbageværende virksomhedskoncerner solgte den ene den pågældende vare til en ikke-forretningsmæssigt forbundet forhandler. Det kunne ikke i forbindelse med undersøgelsen fastslås med sikkerhed, om EU-markedet var den endelige destination for salget. Da denne virksomhedskoncern derfor ikke kan betragtes som en eksporterende producent, måtte anmodningen om individuel behandling afvises. Som anført i betragtning 30 måtte konklusionerne for en virksomhed, der ikke udviste tilstrækkelig samarbejdsvilje, jf. grundforordningens artikel 18, baseres på de foreliggende oplysninger. Anmodningen om individuel behandling for den sidste virksomhed blev antaget til behandling.
(14)
Ud af de to tilbageværende virksomheder, der anmodede om at måtte indgå i stikprøven og om en individuel undersøgelse, indsendte dog kun den ene en spørgeskemabesvarelse inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Denne virksomhed eksporterede imidlertid ikke den pågældende vare til EU-markedet.
(15)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som de vidste var berørt, og til dem, der havde anmodet om et spørgeskema inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(16)
Kommissionen gav også de interesserede parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(17)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra de ansøgende EU-producenter, 12 brugere, to brugersammenslutninger, seks eksportører/producenter i Kina og tre producenter i referencelandet.
(18)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade samt om Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
Ansøgende EU-producenter:
-
Ferroatlantica SL, Madrid, Spanien
-
Ferropem SAS, Chambery, Frankrig
-
RW Silicium GmbH, Pocking, Tyskland
Eksporterende producenter i Kina:
-
Jinneng Group
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong
-
Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Shanghai
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Group
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing
-
Bluestar Group
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Beijing
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu
-
Mudanjiang Group
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning
-
DC/JYKN group
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan
Producenter i referencelandet (Brasilien):
-
Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizonte
Brugere:
Aluminiumsindustrien
-
Trimet Aluminium AG, Essen, Tyskland
-
Raffmetal S.p.A., Brescia, Italien
-
Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milano, Italien
Kemisk industri:
-
Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Tyskland
-
Wacker Chemie AG, München, Tyskland
-
Dow Corning Ltd, Cardiff, Det Forenede Kongerige.
4. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(19)
Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2008 til 31. december 2008 (»nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).
(20)
Undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra 1. januar 2005 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(21)
Den pågældende vare er den samme som i de foregående undersøgelser, dvs. siliciummetal med oprindelse i Kina, som i øjeblikket henhører under KN-kode 2804 69 00 (med indhold af silicium på under 99,99 vægtprocent). Alene på grund af den aktuelle klassifikation i den kombinerede nomenklatur anvendes udtrykket »silicium«. Silicium af en større renhed, dvs. med indhold af silicium på 99,99 vægtprocent og derover, som hovedsagelig anvendes i industrien for elektroniske halvledere, henhører under en anden KN-kode og er ikke omfattet af denne procedure.
(22)
Silicium fremstilles ved carbotermisk reduktion af kvarts (silica) med forskellige former for kulholdige produkter i en elektrisk lysbueovn med nedsænket elektrode. Det markedsføres i form af klumper, korn, granulat eller pulver ifølge internationalt anerkendte tekniske renhedsspecifikationer.
(23)
Silicium anvendes først og fremmest i to industrier, nemlig i den kemiske industri til fremstilling af methylchlorsilaner eller trichlorsilaner og tetrachlorsilicium og i aluminiumsindustrien til fremstilling af aluminiumslegeringer i primære og sekundære smelteværker med henblik på at fremstille støbelegeringer til forskellige industrier, navnlig til bilindustrien og bygge- og anlægsbranchen.
2. Samme vare
(24)
Som i de tidligere udløbsundersøgelser har denne undersøgelse vist, at silicium, der fremstilles i Kina og eksporteres til Unionen, silicium, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i referencelandet (Brasilien), og silicium, der fremstilles og sælges i Unionen af de ansøgende EU-producenter, har samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål.
(25)
Det konkluderes derfor, at disse varer anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(26)
Som nævnt i betragtning 12 blev det i løbet af undersøgelsen konstateret, at de tre virksomheder, der anmodede om markedsøkonomisk behandling, enten ikke eksporterede nogen egenproduktion af silicium til den Europæiske Union eller trak deres anmodning om markedsøkonomisk behandling tilbage. Der blev derfor ikke indrømmet nogen virksomhed markedsøkonomisk behandling.
2. Individuel behandling
(27)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der som regel i givet fald en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og således kan indrømmes individuel behandling.
(28)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
a)
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede selskaber eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
b)
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
c)
Størstedelen af aktierne skal tilhøre private, og det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkelig uafhængig af statslig indgriben.
d)
Valutakursomregninger fastlægges til markedskursen.
e)
Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(29)
Det skal først bemærkes, at den i betragtning 12 nævnte virksomhed, der først anmodede om markedsøkonomisk behandling, men siden trak sin anmodning om markedsøkonomisk behandling tilbage, også trak sin anmodning om individuel behandling tilbage. Denne anmodning blev derfor ikke gennemgået nærmere.
(30)
Ud af de seks virksomheder eller virksomhedskoncerner, der kun anmodede om individuel behandling, ophørte tre med at samarbejde, og en indsendte ikke de nødvendige oplysninger inden for de fastsatte tidsfrister og lagde dermed væsentlige hindringer i vejen for undersøgelsen, jf. grundforordningens artikel 18. De blev derfor betragtet som ikke-samarbejdsvillige, og konklusionerne vedrørende dem blev baseret på de foreliggende oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1.
(31)
De fire berørte virksomheder eller virksomhedskoncerner blev underrettet om sandsynligheden for anvendelsen af de foreliggende oplysninger og grundene dertil, og de fik lejlighed til at afgive yderligere forklaringer, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 4. Der blev imidlertid ikke modtaget nye beviser eller oplysninger fra nogen af de fire virksomheder, der kunne have rettet op på manglerne i de indsendte svar eller ændret den konklusion, at grundforordningens artikel 18 skulle finde anvendelse på dem.
(32)
Ud af de to tilbageværende virksomhedskoncerner, jf. betragtning 13, kan en virksomhedskoncern ikke betragtes som en eksporterende producent af den pågældende vare, og dennes anmodning om individuel behandling blev derfor ikke behandlet.
(33)
Det konstateredes, at den sidste eksportør opfyldte alle de i grundforordningens artikel 9, stk. 5, fastsatte kriterier.
(34)
Det konkluderes ud fra ovenstående, at Jinneng Group bør indrømmes individuel behandling.
3. Normal værdi
3.1. Referenceland
(35)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af priserne eller en beregnet værdi i et referenceland. Skønt Norge blev benyttet som referenceland i den oprindelige undersøgelse og i de efterfølgende udløbsundersøgelser, afsløredes det i forbindelse med den nuværende undersøgelse, at omstændighederne, for så vidt angår det norske marked, siden havde ændret sig betydeligt. Den indenlandske produktion i Norge dalede således med omkring 20 % mellem 2005 og 2008, og importen af silicium i Norge udgjorde 97 % af forbruget på hjemmemarkedet. I UP var der kun en indenlandsk producent, der forsynede hjemmemarkedet.
(36)
Derfor blev Brasilien som foreslået af begge ansøgere taget i betragtning som egnet tredjeland med markedsøkonomi i indledningsmeddelelsen. Undersøgelsen afslørede faktisk, at Brasilien er den næststørste producent i verden af silicium efter Kina, og at det brasilianske marked er meget konkurrencedygtigt med syv siliciumproducenter, der fremstiller en række forskellige kvaliteter af silicium. Brasilien blev også betragtet som et åbent marked med betydelige importmængder, især fra Kina. De interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til valget af Brasilien, men ingen af dem benyttede sig heraf.
(37)
I betragtning af ovenstående og ud fra de oplysninger, som var tilgængelige på det tidspunkt, hvor valget blev truffet, konkluderedes det, at Brasilien var det mest velegnede referenceland.
3.2. Fastsættelse af den normale værdi i referencelandet
(38)
Tre producenter i Brasilien udviste samarbejdsvilje ved at indgive oplysninger vedrørende omkostninger ved og salg af silicium på det brasilianske hjemmemarked. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi for de eksporterende producenter, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsat på grundlag af kontrollerede oplysninger fra disse producenter som anført nedenfor.
(39)
Kommissionen undersøgte, om Brasiliens hjemmemarkedssalg af hver type af den pågældende vare i repræsentative mængder kunne anses for at have fundet sted i normal handel i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.
(40)
I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris lig med eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Denne pris blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet for denne varetype i UP, uanset om disse havde været fortjenstgivende eller ej.
(41)
I tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende salg af udelukkende den varetype.
(42)
Den normale værdi blev, afhængigt af varetypen, fastsat ud fra de vejede gennemsnitlige salgspriser på alt salg eller de vejede gennemsnitlige salgspriser udelukkende på fortjenstgivende salg på hjemmemarkedet i referencelandet på grundlag af de efterprøvede oplysninger for tre producenter i det pågældende land.
4. Eksportpris
(43)
Alt eksportsalg til den Europæiske Union fra den eneste eksporterende producent, der blev indrømmet individuel behandling, foregik gennem en forretningsmæssigt forbundet forhandler i Kina, og varerne blev efterfølgende videresolgt til uafhængige kunder i Unionen. I dette tilfælde blev eksportprisen fastsat på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(44)
EU-erhvervsgrenen hævdede, at eksportpriserne ikke var frit fastsat, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra b). Det blev navnlig hævdet, at der fandt »prisforhandlinger« sted mellem de kinesiske toldmyndigheder og eksportørerne for at fastsætte et »fornuftigt« prisniveau. De i den forbindelse indsendte oplysninger vedrørte imidlertid ikke silicium, og det var også opfattelsen, at disse påståede »forhandlinger« ikke havde nogen indvirkning på den pris, som den endelige kunde skulle betale, og som var et resultat af frie forhandlinger parterne imellem. Denne påstand måtte derfor afvises.
(45)
EU-erhvervsgrenen hævdede endvidere, at den virksomhed, der blev indrømmet individuel behandling, var statsejet, modtog råmaterialesubsidier og havde betydelige handelsaktiviteter, som ville muliggøre omgåelse af foranstaltningerne. Undersøgelsen afslørede imidlertid, at den pågældende eksportør ikke længere var statsejet i NUP, og at der derfor ikke var statslig indblanding i virksomhedens handelsaktiviteter med henblik på at muliggøre omgåelse af foranstaltningerne. For så vidt angår råmaterialesubsidier, blev påstanden betragtet som udokumenteret. Disse påstande måtte derfor afvises.
5. Sammenligning
(46)
Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for transport, fysiske egenskaber, inspektionsomkostninger, håndterings- og emballeringsomkostninger, når dette var relevant og berettiget. Der blev også foretaget en justering i henhold til artikel 2, stk. 10, litra i), i betragtning af, at det konstateredes, at den forretningsmæssigt forbundne forhandler havde samme funktion som en agent, der arbejder på provisionsbasis.
(47)
Undersøgelsen afslørede, at der blev afkrævet eksportafgifter på eksportsalg af silicium i UP. Da afgifterne havde en indvirkning på prissammenligneligheden, fandtes det hensigtsmæssigt at justere eksportprisen for andre faktorer, der påvirkede prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k).
(48)
Det bemærkes, at den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på samme afgiftsniveau, dvs. inkl. moms.
(49)
Det blev hævdet, at den kendsgerning, at momsen på indkøb af siliciumråmaterialer var refusionsberettiget, burde afspejles i beregningen af den normale værdi. Det konstateredes imidlertid, at den moms, der blev betalt på sådanne indkøb, var fradragsberettiget uanset de eksporterede varers eksportmomsrestitutionsordning og uanset varernes destination. Den kendsgerning, at momsen på indkøb af siliciumråmaterialer var refusionsberettiget, er derfor en neutral faktor, der ikke har nogen indvirkning på sammenligneligheden af eksportpris og normal værdi. Denne påstand måtte derfor afvises.
(50)
Det blev også hævdet, at den metode, som blev benyttet til at tage hensyn til afgifter, var forskellig fra den, der blev benyttet i andre tilfælde, og at momsen på eksportsalg skulle have været fratrukket eksportprisen. Det bemærkes, at det fremgår af grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b), at en justering for indirekte skatter kun bør foretages for den normale værdi og under omstændigheder, der er beskrevet i ovennævnte artikel, og som ikke gør sig gældende i denne sag. Påstanden blev derfor afvist.
6. Dumpingmargen
6.1. For den virksomhed, der blev indrømmet individuel behandling
(51)
Dumpingmargenen for den eneste eksporterende producent, som blev indrømmet individuel behandling, blev fastsat ved at sammenligne de vejede gennemsnitlige eksportpriser ab fabrik pr. varekontrolnummer med referencelandets normale værdi, som fastslået ovenfor.
(52)
Dumpingmargenen for den eneste eksporterende producent, som blev indrømmet individuel behandling, udtrykt i procent af cif-importprisen, Unionens grænse, ufortoldet, er på 16,3 %.
6.2. For alle andre eksportører/producenter
(53)
For at fastsætte den landsdækkende dumpingmargen for alle andre ikke-samarbejdsvillige eksportører/producenter i Kina, blev graden af samarbejdsvilje først fastsat. Graden af samarbejdsvilje var lav, dvs. under 1 % af den samlede import fra Kina. Derfor blev dumpingmargenen for de ikke-samarbejdsvillige virksomheder fastsat ved at sammenligne den gennemsnitlige importværdi af silicium fra Kina, jf. Eurostat, behørigt justeret - efter fradrag af salg fra den virksomhed, der blev indrømmet individuel behandling - med referencelandets normale værdi, som fastslået ovenfor.
(54)
En part hævdede, at samarbejdsniveauet ikke blev vurderet korrekt, da en samarbejdsvillig eksportør havde eksporteret betydelige mængder af silicium til Unionen. Under de omstændigheder blev det hævdet, at oplysningerne fra denne eksportør skulle have været brugt til at beregne den landsdækkende dumpingmargen, således som det blev gjort i den undersøgelse, der blev omtalt i betragtning 1. Disse påstande måtte afvises, fordi det konstateredes, at denne virksomheds priser til sin forretningsmæssigt forbundne virksomhed i Unionen ikke var blevet fastsat på forretningsmæssige vilkår.
(55)
Alternativt blev det hævdet, at der skulle have været benyttet oplysninger fra de samarbejdsvillige importører til at fastsætte den landsdækkende dumpingmargen. Som nævnt i betragtning 54 skete en stor del af disse samarbejdsvillige parters import ikke på forretningsmæssige vilkår, og derfor blev priserne betragtet som upålidelige. De resterende importmængder blev betragtet som utilstrækkeligt repræsentative som grundlag for den landsdækkende told. Dette argument blev derfor afvist.
(56)
Efter fremlæggelsen af oplysninger blev de bemærkninger, som blev modtaget vedrørende den normale værdis varesammensætning, taget i betragtning, da den landsdækkende dumpingmargen blev fastsat. Sammenligningen blev derfor foretaget med anvendelse af oplysninger fra de samarbejdsvillige importører, for så vidt angår varetyper.
(57)
På det grundlag blev den landsdækkende dumpingmargen fastsat til 19,0 % af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
D. DE ÆNDREDE OMSTÆNDIGHEDERS VARIGE KARAKTER OG SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT DUMPING
1. De ændrede omstændigheders varige karakter
(58)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det undersøgt, om de ændrede omstændigheder med hensyn til dumping med rimelighed kunne anses for at være af varig karakter.
(59)
For at undersøge, om det dumpingmargenniveau, man nåede frem til under NUP, er af varig karakter, blev udviklingen i eksportpriserne og den normale værdi gennemgået.
(60)
Det skal først bemærkes, at den dumpingmargen, man nåede frem til i den sidste undersøgelse (7), dvs. 12,5 %, ligger tættere på niveauet i denne procedure end på niveauet for de gældende foranstaltninger.
(61)
For så vidt angår eksportpriser efter NUP, viser Eurostat-tal, at de er dalet med omkring 15 % i de første ni måneder i 2009.
(62)
For så vidt angår den normale værdi, afslørede undersøgelsen, at den normale værdi var dalet i tilsvarende omfang i samme periode. Som følge heraf bliver dumpingmargenen for eksport af silicium over de første ni måneder af 2009 på et niveau, der svarer til det, som blev konstateret i NUP.
(63)
Ovennævnte viser, at de kinesiske eksportpriser er tættere på verdensmarkedspriser, end da foranstaltningerne oprindeligt blev indført (8).
(64)
På grundlag af ovenstående konkluderedes det, at det i NUP konstaterede dumpingniveau er af varig karakter.
2. Sandsynligheden for fortsat dumping på de i interimsundersøgelsen fundne niveauer
(65)
Det blev undersøgt, om det var sandsynligt, at dumping på det i interimsundersøgelsen fundne niveau ville fortsætte, hvis foranstaltningerne bortfaldt, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(66)
For så vidt angår sandsynligheden for fortsat dumping, blev udviklingen i produktionen og produktionskapaciteten undersøgt samt den sandsynlige udvikling i eksportsalget til Den Europæiske Union og til andre markeder i tredjelande.
3. Produktionskapacitet, produktionsmængde og forbrug i Kina
(67)
Den samlede produktionskapacitet for silicium i Kina måtte beregnes. De statistikker (9), som de berørte parter havde indsendt, viste en samlet kapacitet på 2,2 mio. tons i 2008, men undersøgelsen afslørede, at dette tal var klart overvurderet, fordi det ikke tog hensyn til et betydeligt antal lukninger af ovne (på grund af eksempelvis omstrukturering i siliciumindustrien, den økonomiske krise og jordskælvet i Sichuanprovinsen i 2008) og heller ikke inddrog den ustabile energiforsyning i visse regioner, der faktisk førte til en lavere kapacitet end den, som fremgik af de tilgængelige statistikker. Efter at der var blevet foretaget justeringer, blev den faktiske produktionskapacitet derfor beregnet til omkring 1,5 mio. tons, hvilket svarede til en stigning på mindst 25 % i forhold til kapaciteten i 2002 (den foregående udløbsundersøgelses undersøgelsesperiode, jf. betragtning 1), hvor den blev beregnet til at være på mellem 600 000 tons og 1,2 mio. tons (10).
(68)
Sammenslutningen EUSMET hævdede, at den havde indsendt en detaljeret beregning af produktionskapaciteten i Kina og anvendt en udnyttelsesgrad på 40 %. Dens beregnede kapacitet var på 1,16 mio. tons. Det konstateredes imidlertid, at denne påstand ikke var underbygget, navnlig da der ikke blev indsendt dokumentation vedrørende den anvendte udnyttelsesgrad. Den udnyttelsesgrad, som Kommissionen anvendte, stammer fra kontrollerede oplysninger fra de vigtigste samarbejdsvillige producenter i Kina og blev derfor betragtet som de mest pålidelige tilgængelige oplysninger i den forbindelse. Denne påstand måtte derfor afvises.
(69)
Den samme part fremførte også det argument, at ovne svarende til eller under en vis kapacitetstærskel ville blive lukket som følge af en regeringsbeslutning, hvilket ville nedbringe den samlede kapacitet i Kina yderligere. Undersøgelsen afslørede imidlertid, at denne regeringspolitik ikke fandt anvendelse i hele Kina. EUSMET indsendte ingen dokumentation for antallet af de pågældende ovne og indvirkningen på den samlede kapacitet. Ved undersøgelsen blev der heller ikke bragt nogen væsentlig kapacitetsnedgang for dagen på det grundlag. Denne påstand måtte derfor afvises.
(70)
EUSMET hævdede endvidere, at produktionskapaciteten ville ligge tæt på Kinas salgsmængde i 2008, dvs. 960 000 tons, uden dog at dokumentere denne påstand. Endvidere havde en række faktorer en indvirkning på salgsmængderne (som f.eks. produktion til lageropbygning, leverancer af råmaterialer og logistiske problemer i forbindelse med OL), og derfor var det opfattelsen, at salgsmængder ikke kan betragtes som svarende til produktionskapaciteten. Dette argument måtte derfor afvises.
(71)
For så vidt angår produktionsmængden af silicium, afslørede undersøgelsen ud fra de tilgængelige oplysninger, at produktionsmængden voksede betydeligt, med 79 % fra 535 000 tons i 2002 til 960 000 tons i NUP. Overskudskapaciteten blev derfor lavt sat til ca. 540 000 tons i NUP, hvilket er tæt på Unionens samlede forbrug i NUP, og hvilket er næsten dobbelt så meget som det kinesiske hjemmemarkedsforbrug af silicium i samme periode, jf. betragtning 72.
(72)
Undersøgelsen afslørede samtidig, at det kinesiske forbrug, som udgjorde omkring 280 000 tons i NUP, sandsynligvis vil vokse i de kommende år, jf. betragtning 73. Det voksende forbrug er en følge af en kombination af faktorer og politikforanstaltninger i siliciumindustrien og dens aftagerindustrier. Aftagerindustrierne i Kina er voksende, og der er blevet foretaget og planlagt investeringer i nær fremtid for at opfylde det voksende behov for videreforarbejdede varer. De kinesiske myndigheder har desuden indført importrestriktioner for en række kilder (f.eks. Tyskland, Det Forenede Kongerige, Japan og USA), for så vidt angår en vigtig videreforarbejdet vare (siloxan), som blev leveret i betydelige mængder fra disse lande.
(73)
Det er ganske vist vanskeligt at vurdere den nøjagtige virkning af politikforanstaltninger, herunder omstrukturering i siliciumindustrien, men en række interesserede parter anførte, at efterspørgslen i Kina ville nå omkring 580 000 tons ved udgangen af 2011. Dette skøn blev fundet rimeligt.
(74)
Selv i betragtning af ovennævnte prognose for efterspørgslen på hjemmemarkedet, og selv om den kinesiske eksport til andre markeder ville nå de høje niveauer fra 2008, jf. betragtning 79, ville overkapaciteten alligevel stadig være betydelig (ca. 240 000 tons i 2011). Det bemærkes også, at i betragtning af den igangværende omstruktureringsproces, er det ikke kun efterspørgslen, der sandsynligvis vil vokse i Kina, men også produktionskapaciteten og -mængden.
(75)
For så vidt angår sandsynligheden for voksende produktionskapacitet i Kina, fremkom EUSMET med oplysninger om en række planlagte siliciumproduktionsanlæg og påstod, at de fleste ikke bliver til noget. Påstanden byggede udelukkende på bemærkninger fra dens medlemmer og blev ikke dokumenteret. Den påstod også, at hvis det er sandsynligt, at den kinesiske produktionskapacitet vokser, ville det hovedsagelig være på grund af en EU-producents projekt, som ville forøge Kinas produktionskapacitet med 100 000 metriske tons om året. Oplysningerne fra EUSMET blev ikke dokumenteret, og derfor blev påstanden afvist.
(76)
I den forbindelse hævdede EUSMET, at det kinesiske hjemmemarkedsforbrug langt havde overhalet produktionsstigningen og fortsat ville vokse. Derfor kan produktionsmængden i Kina ikke i tilstrækkelig grad opfylde efterspørgslen på det kinesiske hjemmemarked. Som allerede nævnt er det uomtvisteligt, at efterspørgslen på det kinesiske hjemmemarked sandsynligvis vil vokse i fremtiden. Som det fremgår af ovenstående, bekræftede konklusionerne af undersøgelsen imidlertid ikke EUSMET's påstande. EUSMET satte hverken tal på den øgede efterspørgsel eller de fremtidige produktionsmængder i Kina, og den fremkom ikke med andre oplysninger eller beviser til støtte for sin påstand, som derfor måtte afvises.
4. Import fra Kina til EU og andre markeder i tredjelande: mængder og priser
(77)
I den betragtede periode voksede den kinesiske eksport til Unionen med 113 % trods de gældende foranstaltninger. For så vidt angår priser og trods en stigende tendens i NUP, lå de i hele den betragtede periode under EU-erhvervsgrenens salgspriser i EU. Som anført i betragtning 54 og 62 var dumpingniveauet for eksportpriserne på silicium til Unionen også betydeligt både under og efter NUP.
(78)
Prisniveauet i Unionen var stadig højere end på andre markeder i tredjelande. Dette forklarer delvis de kinesiske eksportørers store interesse i EU-markedet trods de gældende antidumpingforanstaltninger. I den forbindelse skal det også bemærkes, at kinesiske eksportører omgik de gældende antidumpingforanstaltninger ved omladning via Republikken Korea (11), hvilket yderligere styrker den konklusion, at de kinesiske eksportører har en stor interesse i EU-markedet.
5. Den kinesiske eksport til tredjelande: mængder og priser
(79)
Den kinesiske eksport til andre markeder i tredjelande var betydelig i mængde, og oversteg de mængder, der eksporteredes til Den Europæiske Union. Det bør imidlertid bemærkes, at fob-priser til tredjelande i gennemsnit var mellem 4 % og 14 % lavere end eksportpriserne til Unionen i henholdsvis 2008 og de første ni måneder af 2009 (12).
(80)
EUSMET hævdede, at Kommissionens konklusioner i retning af højere gennemsnitlige kinesiske eksportpriser til Unionen ikke tog højde for varesammensætningen på andre markeder. Det bemærkes, at EUSMET ikke fremlagde dokumentation til støtte for sin påstand. Den fremkom ikke med oplysninger om eller forklaringer på, i hvor høj grad den varesammensætning, der eksporteredes til andre tredjelande, faktisk var anderledes. Den indsendte dokumentation om prisforskellene mellem varetyperne vedrørte endvidere udelukkende EU-markedet og en periode betydeligt forud for NUP, nemlig 2001/02. Derfor kunne det ikke betragtes som et tilstrækkeligt nøjagtigt grundlag for at fastsætte prisforskelle mellem varetyper under og efter NUP. Under alle omstændigheder ændrede de tilgængelige oplysninger om NUP ikke konklusionerne i betragtning 79. Denne påstand blev derfor afvist.
(81)
Med undtagelse af USA, der er beskyttet af en høj antidumpingtold (139,49 %) over for silicium med oprindelse i Kina, havde kinesisk eksport fri adgang til andre større markeder i tredjelande.
(82)
EUSMET fremførte, at det asiatiske marked ville være hoveddestinationen for kinesisk silicium, og at væksten på det japanske og det koreanske marked ville være betydelig. Det anfægtes ikke, at Asien er hoveddestination for kinesisk silicium. Selv om forbruget vokser i de kommende år på det japanske og det sydkoreanske marked, forventes dette øgede forbrug imidlertid ikke at være i stand til at absorbere den betydelige kinesiske overkapacitet. Desuden har undersøgelsen vist, at det japanske marked, der er hovedmarkedet for Kina, er mættet med kinesisk silicium.
(83)
EUSMET hævdede, at hvis foranstaltningerne bortfaldt, ville forsyningsmønstrene for den kemiske industri ikke blive påvirket. Undersøgelsen bekræftede imidlertid ikke denne påstand, eftersom en række brugere (den kemiske industri og aluminiumsindustrien) fastslog, at de sandelig ville købe øgede mængder i Kina, hvis foranstaltningerne bortfaldt. Derfor blev dette argument afvist.
(84)
I betragtning af ovenstående forventes overskudskapacitet i Kina at blive afsat på EU-markedet, hvis foranstaltningerne bortfalder.
(85)
I betragtning af, at importen til Unionen i NUP skete til dumpingpriser, er det meget sandsynligt, at dumpingen også vil fortsætte, hvis foranstaltningerne bortfalder. Dette bekræftes af udviklingen efter NUP, hvor importen af silicium fra Kina fortsat skete på prisniveauer under dem i NUP, jf. betragtning 131.
6. Konklusion
(86)
Undersøgelsen viste, at eksportmængderne af den pågældende vare til EU voksede betydeligt i den betragtede periode, og at det konstaterede dumpingniveau for denne import var betydelig i NUP.
(87)
I betragtning af overskudskapaciteten i Kina i NUP og trods den voksende efterspørgsel på hjemmemarkedet, er der stor sandsynlighed for, at der vil blive eksporteret store mængder silicium til Unionen til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne bortfalder. Efterspørgslen på hjemmemarkedet i Kina vil nemlig ikke kunne absorbere overskudskapaciteten, og EU-markedet er det eneste betydelige marked, som overskudskapacitet kunne eksporteres til. EU-markedet er faktisk et attraktivt marked for kinesisk eksport, eftersom priserne til EU-kunder gennemsnitligt er højere end priserne til kunder i tredjelande. Kinesiske eksportørers interesse i EU-markedet bekræftes også af tidligere omgåelsespraksis.
(88)
Det konkluderes derfor, at der er sandsynlighed for fortsat dumping.
E. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(89)
De tre klagende EU-producenter besvarede spørgeskemaet og samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. Klagernes produktion udgør den samlede EU-produktion, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
F. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. Indledende bemærkning
(90)
De specifikke oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen og forbrug måtte indekseres, jf. grundforordningens artikel 19, da EU-erhvervsgrenen kun omfatter tre producenter, hvoraf to tilhører samme koncern. Eurostat-oplysningerne måtte justeres for at tage hensyn til oplysninger om medlemsstaternes import af silicium, som de krævede behandlet fortroligt, og derfor måtte de også indekseres.
2. EU-forbruget
Tabel 1
EU-forbruget (på grundlag af salgsmængder)
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
115
118
121
År/år-udvikling
-
15 %
3 %
3 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet og justerede statistikker fra Eurostat.
(91)
Unionens forbrug blev baseret på en kombination af EU-erhvervsgrenens salgsmængde i Unionen og importmængden fra tredjelande ud fra justerede oplysninger fra Eurostat.
(92)
På denne baggrund voksede EU-forbruget betydeligt i den betragtede periode, nemlig med 21 %, jf. tabel 1 ovenfor.
3. Importmængde, markedsandel og priser for importen fra Kina
Tabel 2
Import fra Kina, mængde, markedsandel og importpris
Indeks
2005
2006
2007
NUP
Importmængde
100
183
168
213
Markedsandel
100
159
143
176
Cif-importpris EUR/ton
100
106
120
188
Kilde: Justerede statistikker fra Eurostat.
(93)
I den betragtede periode voksede importmængden fra Kina med 113 %, mens forbruget i Unionen voksede med 21 %. Tallene omfatter import af silicium fra Republikken Korea, da foranstaltningerne i 2007 blev udvidet til at omfatte det land efter en omgåelsesprocedure. Trods de gældende antidumpingforanstaltninger voksede den kinesiske markedsandel med 76 procentpoint i den betragtede periode, og den ligger langt højere end markedsandelen på 3,9 %, som gjorde sig gældende i 2002, den foregående undersøgelses NUP. Langt størstedelen, dvs. 90 % af importen fra Kina, skete imidlertid under ordningen for aktiv forædling (Inward Processing Regime) uden betaling af told.
(94)
De gennemsnitlige importpriser fra Kina voksede med 88 % i den betragtede periode. Den største prisforøgelse skete imidlertid mellem 2007 og NUP.
(95)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitspris ab fabrik blev sammenlignet med de gennemsnitlige kinesiske cif-importpriser ved Unionens grænse. Disse priser hidrørte fra justerede tal fra Eurostat og omfattede omkostninger efter importen, told og antidumpingtold. Sammenligningen viste, at de kinesiske importpriser ikke underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser i NUP. De gennemsnitlige kinesiske importpriser omfattede også salg af kinesisk silicium til aktiv forædling. Det bemærkes, at det konstateredes, at priserne på silicium til aktiv forædling, som udgjorde langt størstedelen af den kinesiske import, i gennemsnit lå 15 % højere i NUP end priserne på silicium til fri omsætning.
(96)
Ud fra ovenstående konkluderedes det, at de kinesiske importpriser på mængder til fri omsætning ville have underbudt EU-erhvervsgrenens med 12 %, hvis der ikke var indført foranstaltninger.
4. Importen fra andre tredjelande: mængde, markedsandel og priser
Tabel 3
Import fra andre tredjelande (mængde)
Indeks
2005
2006
2007
NUP
Norge
100
114
100
113
Brasilien
100
113
123
93
Rusland
100
39
114
116
Bosnien Hercegovina
100
202
165
174
Andre tredjelande
100
110
101
118
I alt
100
112
112
110
Markedsandel
100
97
95
91
Kilde: Eurostat.
Tabel 4
Import fra andre tredjelande (gennemsnitspriser)
Indeks
2005
2006
2007
NUP
Norge
100
93
101
128
Brasilien
100
98
108
149
Rusland
100
130
116
170
Bosnien Hercegovina
100
102
116
163
Andre tredjelande
100
112
116
119
I alt
100
100
108
145
Kilde: Eurostat.
(97)
Den samlede importmængde af silicium fra andre tredjelande end Kina og Republikken Korea voksede med 10 % i den betragtede periode, hvorimod denne imports markedsandel dalede med 9 procentpoint i NUP. De største eksportører til Unionen var Brasilien, Norge og Rusland, mens Bosnien Hercegovina var en ny forsyningskilde.
(98)
Importpriserne fra disse lande voksede med 45 % i den betragtede periode. De lå i gennemsnit 15 % over de kinesiske priser undtagen i NUP, hvor de var 5 % lavere.
5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
5.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 5
Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen
Indeks
2005
2006
2007
NUP
Produktion
100
94
108
107
År/år-udvikling
-
-6 %
14 %
0 %
Produktionskapacitet
100
102
112
114
År/år-udvikling
-
2 %
11 %
2 %
Kapacitetsudnyttelse
100
92
96
94
År/år-udvikling
-
-8 %
3 %
-2 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(99)
EU-erhvervsgrenens produktion voksede med 7 % i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet udviste en samlet vækst på 14 % i den betragtede periode som følge af investeringer. Kapacitetsudnyttelsen dalede imidlertid med 6 % i den betragtede periode. Denne udvikling skal ses i sammenhæng med den markante stigning i EU-forbruget på 21 % i samme periode.
5.2. Lagerbeholdninger
Tabel 6
Lagerbeholdninger
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
91
82
82
År/år-udvikling
-
-9 %
-9 %
0 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(100)
Lagrene mindskedes med 18 % i den betragtede periode. Dette skyldtes høj efterspørgsel især i 2007 og NUP, som var usædvanligt gunstige perioder i den økonomiske cyklus. Lagrene i 2005 udgjorde omkring 27 % af EU-erhvervsgrenens EU-salgsmængde, hvorimod de dalede til 19 % af EU-salgsmængden i NUP.
5.3. Salgsmængder, markedsandel og priser
Tabel 7
Salgsmængder og salgsværdier
2005
2006
2007
NUP
Salgsmængde (indeks)
100
103
116
118
År/år-udvikling
-
3 %
13 %
2 %
Salgsværdi (indeks)
100
105
132
178
År/år-udvikling
-
5 %
27 %
45 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
Tabel 8
EU-erhvervsgrenens markedsandel
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
89
98
98
År/år-udvikling
-
-11 %
9 %
-1 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet og justerede statistikker fra Eurostat.
Tabel 9
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
102
114
150
År/år-udvikling
-
2 %
12 %
37 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(101)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde voksede med 18 % i den betragtede periode. Samtidig voksede salgsværdien med 78 % med store stigninger i 2007 og NUP som følge af den øgede efterspørgsel på siliciummarkedet. EU-erhvervsgrenens markedsandel dalede imidlertid med 2 procentpoint i NUP. Faldet i EU-erhvervsgrenens markedsandel og dens dalende kapacitetsudnyttelse i den betragtede periode, jf. betragtning 99, viste, at EU-erhvervsgrenen ikke fuldt ud var i stand til at udnytte den øgede efterspørgsel og det øgede forbrug på siliciummarkedet, navnlig for så vidt angår markedsandel.
(102)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser voksede væsentligt i 2007 og i NUP, da der de to år var en stærk efterspørgsel på siliciummarkedet, som førte til usædvanligt høje priser. I den betragtede periode voksede EU-erhvervsgrenens gennemsnitspriser med 50 %. De betydeligt voksende salgspriser kombineret med en lavere stigning i produktionsomkostningerne spillede en afgørende rolle i den væsentlige forbedring af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
5.4. Faktorer, der påvirker Unionens priser
(103)
Den store efterspørgsel i hele den betragtede periode medførte en markant stigning i priserne. Prisniveauerne for importen fra tredjelande, herunder Kina, fulgte samme stigende tendens som EU-erhvervsgrenens priser.
(104)
I den betragtede periode voksede de gennemsnitlige enhedsproduktionsomkostninger med 21 %, mens den tilsvarende stigning i den gennemsnitlige enhedssalgspris var på 50 %.
5.5. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
Tabel 10
Beskæftigelse
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
93
91
100
År/år-udvikling
-
-7 %
-2 %
9 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
Tabel 11
Produktivitet
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
101
119
108
År/år-udvikling
-
1 %
18 %
-11 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
Tabel 12
Lønninger (EUR/arbejdstager)
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
94
107
117
År/år-udvikling
-
-6 %
13 %
10 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(105)
Beskæftigelsen forblev i det store og hele stabil i den betragtede periode, mens gennemsnitslønningerne voksede med 17 %. Produktiviteten voksede med 8 % i samme periode som følge af den voksende produktionsmængde.
5.6. Rentabilitet
Tabel 13
Rentabilitet
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
161
389
671
År/år-udvikling
-
61 %
228 %
282 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(106)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet seksdobledes næsten fra 2005 til NUP og nåede op på et højt niveau i NUP. Denne øgede fortjeneste i 2007 og NUP skyldtes voksende salgspriser grundet en stor efterspørgsel på siliciummarkedet som følge af de foreliggende usædvanligt gunstige økonomiske betingelser. Og det til trods for en stigning i produktionsomkostningerne på 21 % i perioden.
5.7. Investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital
Tabel 14
Investeringer og investeringsafkast
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
135
310
717
År/år-udvikling
-
35 %
174 %
408 %
Investeringsafkast
7 %
14 %
47 %
96 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(107)
Investeringerne voksede betydeligt i den betragtede periode, de seksdobledes nemlig, svarende til omkring 30 % af den opnåede fortjeneste. EU-erhvervsgrenen viste sit engagement i Unionens siliciummarked i form af investeringer for at øge produktionskapaciteten enten ved at installere nyt maskineri eller ved at opgradere eksisterende maskineri. Endvidere investerede den i den metallurgiske proces for silicium af høj renhed til brug i solenergiindustrien. Dette nye produkt har meget gode fremtidsperspektiver.
(108)
Det fremgik endvidere af undersøgelsen, at investeringsafkastet, altså nettofortjenesten før skat på den pågældende vare udtrykt som en procentdel af den bogførte nettoværdi af de anlægsaktiver, der var afsat til varen, steg markant i den betragtede periode. Undersøgelsen tydede ikke på, at EU-erhvervsgrenen havde større vanskeligheder ved at rejse kapital.
5.8. Likviditet
Tabel 15
Likviditet
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
114
348
672
År/år-udvikling
-
14 %
233 %
325 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(109)
Likviditeten udviste en positiv tendens, der lignede rentabilitetens, og den voksede betydeligt i den betragtede periode.
5.9. Vækst
(110)
I den betragtede periode var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til fuldt ud at udnytte den betydelige vækst i forbruget, da den kun benyttede 80 % af sin kapacitet, og mistede derfor to procentpoint af sin markedsandel. Trods de gældende foranstaltninger var det den kinesiske import, som nød godt af væksten i forbruget, idet store mængder af importen foregik under ordningen for aktiv forædling.
5.10. Dumpingmargenens størrelse
(111)
I NUP fortsatte dumpingen til trods for de gældende foranstaltninger, dog på et betydeligt lavere niveau end det, der blev fastlagt i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, både ud fra oplysninger fra den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent, som blev indrømmet individuel behandling, og beregninger baseret på de foreliggende oplysninger.
5.11. Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping
(112)
Det lykkedes EU-erhvervsgrenen i en positiv økonomisk sammenhæng at genrejse sig efter tidligere dumping, navnlig for så vidt angår salgsmængde, salgspriser og rentabilitet. Der mindes dog om, at dumpingmargenerne forblev betydelige.
5.12. EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet
Tabel 16
EU-erhvervsgrenens eksportmængde
2005
2006
2007
NUP
Indeks
100
72
168
27
År/år-udvikling
-
-28 %
96 %
- 141 %
Kilde: EU-erhvervsgrenens efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet.
(113)
EU-erhvervsgrenens eksport af silicium blev mere end halveret i den betragtede periode og faldt navnlig i NUP. Skønt dette fald forholdsmæssigt kan forekomme drastisk, er det mindre betydeligt i absolutte tal, da EU-erhvervsgrenen ikke er eksportorienteret. EU-producenterne er stærkt engageret i EU-markedet. Det bør imidlertid bemærkes, at nogle af EU-producenterne har forretningsmæssigt forbundne virksomheder uden for Unionen, der producerer og sælger til disse markeder, hvorved behovet for eksport fra Unionen daler.
5.13. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(114)
Det er derfor klart, at antidumpingforanstaltningerne har haft en positiv indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation. I den betragtede periode udviste alle de vigtigste skadesindikatorer som f.eks. produktion, produktivitet, lagre, salgsmængde, salgspriser, investeringer, rentabilitet og likviditet en positiv udvikling. Den fortjeneste, der opnåedes i NUP, afspejler, at denne lå i en usædvanligt gunstig periode i den økonomiske cyklus.
(115)
For så vidt angår EU-erhvervsgrenens markedsandel, kunne den let faldende tendens opfattes som pegende i retning af skade, eftersom EU-erhvervsgrenen trods tilgængelig produktionskapacitet ikke var i stand til at udnytte det øgede forbrug.
(116)
Det konkluderes, at i betragtning af den positive udvikling i EU-erhvervsgrenens indikatorer anses EU-erhvervsgrenen ikke for at have lidt væsentlig skade i den betragtede periode. Det blev derfor undersøgt, om der er sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
G. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
1. Resumé af analysen af sandsynligheden for fortsat dumping og fornyet skadevoldende dumping
(117)
Der mindes om, at trods de gældende foranstaltninger voksede den kinesiske import væsentligt og overtog størstedelen af den markedsandel, som importen fra tredjelande havde mistet. Dumpingniveauet for de eksporterende producenter i Kina var fortsat betydeligt. På grundlag heraf er der ingen grund til at tro, at kineserne ikke fortsat vil sælge til dumpingpriser. Desuden ville de kinesiske importpriser på mængder til fri omsætning have underbudt EU-erhvervsgrenens med 12 %, hvis der ikke havde været indført foranstaltninger i NUP.
(118)
Det bemærkes også, at i januar 2007 blev foranstaltningerne efter en omgåelsesprocedure udvidet til også at omfatte importen af silicium afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej. Udvidelsen af foranstaltningerne havde en positiv virkning, da importen af silicium fra Republikken Korea faldt drastisk.
(119)
Undersøgelsen viste, at de kinesiske producenter havde en betydelig overskudskapacitet i NUP, nemlig omkring 540 000 tons. Trods den forventede øgede efterspørgsel i Kina forventes der fortsat at være overskudskapacitet i de kommende år, jf. betragtning 74.
(120)
Som tidligere nævnt er EU-markedet en stor afsætningsmulighed for Kina, eftersom det andet store eksportmarked - USA - har indført betydelige antidumpingforanstaltninger over for Kina og derfor i realiteten ikke er tilgængeligt for kinesisk eksport.
(121)
Det konstateredes, at kinesiske importpriser var gennemsnitligt 15 % lavere end importpriser fra andre tredjelande, og at de kun i NUP var 5 % højere. I betragtning af de kinesiske eksporterende producenters interesse for EU-markedet, forventes det, at en stor eksportmængde til priser, der ligger under eksportpriserne fra andre tredjelande, ville blive rettet mod EU-markedet med et stort samlet pristryk til følge, hvis foranstaltningerne blev ophævet.
(122)
EUSMET hævdede, at den markedsandel på 56 %, som importen fra andre tredjelande havde, sammenlignet med den relativt lave markedsandel, som den kinesiske import havde, havde haft en mere afgørende indvirkning på EU-producenternes markedsandel i NUP, navnlig fordi importen fra andre tredjelande skete til 5 % lavere priser end den kinesiske. I den forbindelse konstateredes det, at selv om priserne på importen fra andre tredjelande var 5 % lavere i NUP end priserne på importen fra Kina, dalede markedsandelen for førstnævnte import med 4 % mellem 2007 og NUP, mens markedsandelen for importen fra Kina voksede med 34 %, jf. tabel 2 og 3. I samme periode var EU-erhvervsgrenens markedsandel stabil. Under disse omstændigheder kan det ikke konkluderes, at import fra tredjelande havde en afgørende indvirkning på EU-erhvervsgrenens markedsandel i NUP.
(123)
Det hævdedes, at Kommissionen ikke tog i betragtning, at produktionsomkostningerne sandsynligvis ville vokse, navnlig på grund af højere elektricitetsomkostninger, knaphed på strømforsyning, øgede investeringsomkostninger, høj inflation, stigende råmaterialepriser og internationale transportomkostninger, da de kinesiske eksportprisers sandsynlige udvikling blev evalueret. Selv om elektricitetsomkostningerne steg i Kina, er det ikke det eneste betydelige omkostningselement. Endvidere blev der ikke givet nogen indikation af omfanget af en sådan stigning og dens nøjagtige indvirkning på de samlede omkostninger og de deraf følgende salgspriser. For så vidt angår de andre elementer, var de enten rent hypotetiske, og/eller ikke tilstrækkeligt dokumenterede eller kvantificerede til, at der kunne drages meningsfulde konklusioner. Det bør også bemærkes, at det er fejlagtigt at antage, at eksportpriser nødvendigvis bygger på niveauet for produktionsomkostningerne, eftersom også en lang række andre faktorer kan have en indvirkning på prisniveauet som f.eks. regeringspolitikker eller spørgsmål som udbud og efterspørgsel.
(124)
Det konstateredes også, at på markeder i tredjelande, hvor der ikke er indført antidumpingtold, lå de kinesiske eksportpriser i NUP på niveauer, der var lavere end dem til Unionen.
(125)
Det blev derfor konkluderet, at der fortsat fandt dumping sted, og at der var sandsynlighed for øgede mængder af dumpingimport, som kunne bevirke et tryk på Unionens priser - i hvert fald på kort sigt - hvis foranstaltningerne blev ophævet. Ud fra ovenstående er der ingen grund til at tro, at de kinesiske priser vil stige. Derfor er der en sandsynlighed for fornyet skade, da dette ville få en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet samt på dens økonomiske genrejsning, som bemærkedes i NUP.
2. Dumpingimportens virkning for EU-erhvervsgrenen - indikationer og sandsynlig udvikling efter NUP's udløb
(126)
I en periode med voksende forbrug dalede EU-erhvervsgrenens markedsandel og markedsandelen for import fra tredjelande, mens markedsandelen for kinesisk import voksede betydeligt. På grundlag af disse blandede indikatorer (altså EU-erhvervsgrenens generelle genrejsning, men tab af markedsandel) og den kendsgerning, at NUP var en usædvanligt positiv periode i den økonomiske cyklus, blev udviklingen efter NUP undersøgt for at skabe et klarere billede af de mulige fremtidige tendenser. Det skal desuden erindres, at sandsynligheden for fornyet skade som følge af et pristryk også kan forværres af udviklingen i den globale økonomi og deraf følgende virkninger for efterspørgsel og forbrug.
(127)
Ud fra justerede oplysninger fra Eurostat og oplysninger fra EU-erhvervsgrenen om udviklingen i salgsmængder og -priser i Unionen for perioden fra januar 2009 til september 2009 kunne man observere en klar og fortsat nedadgående tendens i EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet. Salgsmængden lå på 52 % af den mængde, som blev solgt i de tilsvarende ni måneder af 2008, skønt de gennemsnitlige salgspriser forblev på samme niveau som i 2008 på grund af langtidskontrakter og produktionsnedskæringer.
(128)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet udviste en betydelig negativ udvikling. Fortjenesten dalede konstant og faldt til lave niveauer, helt ned under 6,5 %, som var den målfortjeneste, der blev fastsat i den oprindelige undersøgelse.
(129)
Det bemærkes, at på grund af den globale økonomiske krise dalede efterspørgslen i Unionen betydeligt. Dette havde en negativ indvirkning på salgsmængderne og rentabiliteten på EU-markedet. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation forværredes og gjorde EU-erhvervsgrenen mere sårbar. Under disse omstændigheder ville EU-erhvervsgrenen ikke være i stand til at overvinde den negative indvirkning fra øget dumpingimport fra Kina. Denne situation vil sandsynligvis blive yderligere forværret på grund af presset fra den pågældende import.
(130)
Den kinesiske import dalede både i mængde og i pris, dog mest i mængde. For så vidt angår priser, faldt de kinesiske importpriser mere end EU-erhvervsgrenens priser (henholdsvis 8 % og 2 %). Der konstateredes ikke prisunderbud eller målprisunderbud i perioden efter NUP. Hvis foranstaltningerne ikke var blevet indført, ville de kinesiske importpriser imidlertid have underbudt EU-erhvervsgrenens med 3 %, og der ville have været et målprisunderbud på 11 %. Desuden konstateredes det, at hvis foranstaltningerne blev ophævet, ville importpriserne for mængder rettet mod det frie marked have underbudt EU-erhvervsgrenens med 22 %, og målprisunderbuddet ville have været oppe på 38 %.
(131)
Det blev også konstateret, at kinesiske eksportpriser på markeder i tredjelande, som ikke var beskyttet af antidumpingtold, lå på meget lavere niveauer end eksportpriserne til Unionen i forhold til priserne i NUP, jf. betragtning 123. Dette viser, at i økonomiske nedgangstider øges presset i nedadgående retning på priserne.
(132)
Ud fra ovenstående og ud fra den klart faldende tendens i EU-erhvervsgrenens økonomiske situation blev det konkluderet, at der var sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe.
3. Konklusion om sandsynligheden for fornyet skade
(133)
Det fastslås, at hvis foranstaltningerne bortfaldt, ville dumpingimporten fra Kina til Unionen sandsynligvis vokse betydeligt med pristryk til følge. En sådan en situation ville ikke kun bringe de betydelige investeringer, som EU-erhvervsgrenen havde foretaget for at udvikle og opgradere sin produktion, i fare, men også udviklingen af en ny produktion af silicium til solenegimarkedet, som er et nyt marked. Endvidere er sandsynligheden for fornyet skade blevet større på grund af den nylige økonomiske afmatning.
H. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkning
(134)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være i strid med Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger. Fastlæggelsen af Unionens interesser blev baseret på en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenen, importørerne/forhandlerne og brugerne af den pågældende vare.
(135)
Det erindres, at det i de tidligere undersøgelser blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da den foreliggende undersøgelse er en udløbsundersøgelse, kræver den desuden en analyse af en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger, og en vurdering af enhver utilbørlig negativ indvirkning på de berørte parter af de aktuelle antidumpingforanstaltninger.
(136)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for ovenstående konklusion om sandsynligheden for fortsat dumping og fornyet skade var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(137)
Der mindes om, at de høje fortjenstmargener i 2007 og i NUP var et resultat af stigende salgspriser. Denne faktor forventedes ikke at gøre sig gældende i de kommende år.
(138)
EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en levedygtig og konkurrencedygtig erhvervsgren, som er i stand til at tilpasse sig de skiftende vilkår på markedet. Dette blev navnlig bekræftet af den positive udvikling i alle de vigtigste skadesindikatorer i den betragtede periode. Fortsatte foranstaltninger siden den sidste udløbsundersøgelse havde bidraget til at genrejse EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, herunder i særdeleshed prisniveauerne på EU-markedet.
(139)
EU-erhvervsgrenen viste i den betragtede periode sit engagement i EU's siliciummarked og øgede sin effektivitet betydeligt. EU-erhvervsgrenen foretog væsentlige investeringer for at øge sin produktionskapacitet, men også i udvikling af forskning og teknologi i den metallurgiske proces til fremstilling af silicium af høj renhed til brug i solenergiindustrien.
(140)
Solenergimarkedet for silicium er et nyt marked med fremragende fremtidsperspektiver på grund af den forventede øgede brug af solenergi i de kommende år. Det er derfor af afgørende betydning for EU-erhvervsgrenen at deltage i dette nye marked. I den forbindelse har to af EU-producenterne planer om at opføre to nye anlæg til fremstilling af silicium til solenergimarkedet i Unionen for at dække en del af EU-markedets behov. Det bør bemærkes, at investeringerne i dette nye nichemarked i høj grad bygger på, at der i Unionen findes en traditionel produktion af silicium, som er det vigtigste råmateriale i produktionen af silicium til solenergimarkedet.
(141)
En af EU-producenterne har endvidere meddelt sine planer om at investere i nye faciliteter i Kina for at dække det forventede øgede behov på det kinesiske marked for både traditionel produktion af silicium og silicium til solenergiindustrien.
(142)
Som nævnt er der stor sandsynlighed for fornyet skade, som ville bringe EU-erhvervsgrenens nylige investeringer i fare, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe. Det er derfor i EU-erhvervsgrenens interesse at opretholde foranstaltningerne over for dumpingimporten fra Kina.
3. Ikke-forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres interesser
(143)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kendte ikke-forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere. Den modtog besvarelser fra to ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, som også var brugere af den pågældende vare. Disse virksomheders bemærkninger inddrages i afsnittet om brugernes interesser nedenfor. En importør/forhandler gav sig til kende, men besvarede ikke spørgeskemaet.
(144)
I betragtning af at importørerne ud over at benytte Kina som forsyningskilde også har adgang til forsyninger af silicium fra både EU-producenter og kilder i tredjelande, der ikke er pålagt antidumpingtold såsom Norge og Brasilien, som har over 56 % af EU-markedsandelen, fastslås det, at konkurrencen på EU-markedet er sikret.
(145)
På grundlag af ovenstående og i betragtning af, at ingen forhandlere udviste samarbejdsvilje, eller at der var oplysninger, som tydede på det modsatte, konkluderedes det, at de gældende foranstaltninger ikke havde nogen væsentlig negativ indvirkning på deres økonomiske situation, og at en fortsættelse af foranstaltningerne ikke ville påvirke importørerne.
4. Brugernes interesser
(146)
Der mindes om, at EUSMET, en sammenslutning af brugere i den kemiske sektor, indgav anmodning om den nuværende interimsundersøgelse alene af dumpingaspektet. Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kendte ikke-forretningsmæssigt forbundne brugere og deres sammenslutninger. 12 brugere udviste samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen. Blandt dem var nogle af de vigtigste importører af kinesisk silicium under ordningen for aktiv forædling. Endvidere samarbejdede én anden brugersammenslutning og fremsatte bemærkninger.
(147)
De største industrielle brugere af silicium i Unionen er den kemiske industri og aluminiumsindustrien, som tegner sig for henholdsvis 60 % og 40 % af EU-forbruget.
(148)
I den kemiske industri er silicium det vigtigste råmateriale til fremstilling af både siliconer til en lang række anvendelser, navnlig i bilindustrien og bygge- og anlægsbranchen, og polysilicium til elektronikindustrien og solenergiindustrien. Andelen af silicium i produktionsomkostningerne for de forskellige typer af siliconer og polysilicium svingede fra 2 % til 35 % afhængigt af produktionsprocessen for den enkelte videreforarbejdede vare. Gennemsnitligt lå andelen af silicium i de samlede produktionsomkostninger for siliconer imidlertid på mellem 11 % og 21 %, mens den for polysilicium lå på mellem 2 % og 10 %. Med en antidumpingtold på 19 % vurderes indvirkningen på produktionsomkostningerne for denne kemiske industris brugere, som får al deres silicium leveret fra Kina, at være på mellem 2 % og 4 %. For andre kemiske brugere vil indvirkningen være mindre.
(149)
Nogle af de kemiske virksomheder, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, var de største importører af kinesisk silicium under ordningen for aktiv forædling og derfor fritaget for antidumpingtold. De fremførte imidlertid det argument, at de ikke kunne absorbere tolden eller overvælte den på deres kunder, og at ordningen for aktiv forædling ikke fjernede den byrde, som de gældende foranstaltninger udgjorde, da de måtte bruge betydelige ressourcer på byrdefulde toldprocedurer og andre administrative procedurer. Endvidere var de af den opfattelse, at de var tvunget til at investere i nye faciliteter i Kina for at være tæt på kilden til billige råmaterialer og blive mere konkurrencedygtige på det asiatiske marked.
(150)
For aluminiumsindustrien er silicium også et vigtigt råmateriale til aluminiumsproducenternes fremstilling af støbelegeringer. Disse legeringer bruges især i bilindustrien og bygge- og anlægsbranchen. Andelen af silicium i deres produktionsomkostninger svingede mellem 8 % og 10 % afhængigt af kvaliteten af det skrot, som de brugte, og som allerede indeholdt silicium. De fleste af de aluminiumsproducenter, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, købte silicium i andre tredjelande, som ikke var omfattet af antidumpingtold, fordi deres varer især er rettet mod EU-markedet, og de derfor ikke kan gøre brug af ordningen for aktiv forædling. Med en antidumpingtold på 19 % vurderes indvirkningen på de aluminiumsbrugeres produktionsomkostninger, som får al deres silicium fra Kina, at være på omkring 2 %. For andre aluminiumsbrugere vil indvirkningen være mindre. Undersøgelsen viste, at aluminiumsproducenternes rentabilitet ikke var særlig høj, og at stigninger i siliciumpriserne har en negativ indvirkning på deres fortjenester på grund af deres begrænsede margen.
(151)
Den kemiske industri havde omkring 14 000 ansatte og aluminiumsindustrien 6 000. I den betragtede periode voksede beskæftigelsen i den kemiske industri med 8 %, hvorimod den i aluminiumsindustrien forblev stabil.
(152)
Alle brugere var meget imod en fortsættelse af foranstaltningerne, og de anførte, at foranstaltningerne havde været gældende for længe, at de kunstigt øgede prisniveauerne for silicium på EU-markedet uanset varens oprindelse, og at EU-erhvervsgrenen ikke havde lidt skade i NUP. I betragtning af den meget høje markedsandel hos de kinesiske eksportører af silicium til aktiv forædling og konkurrencen om silicium til fri omsætning, er denne påstand imidlertid ikke dokumenteret. Det blev faktisk konstateret, at EU-erhvervsgrenen i det store og hele ikke led skade, men spørgsmålet om sandsynligheden for fornyet skade skal også inddrages i en udløbsundersøgelse. Som anført ovenfor, jf. navnlig betragtning 133, konstateredes en sådan sandsynlighed i dette tilfælde.
(153)
EUSMET anførte, at der var mangel på silicium i NUP på EU-markedet, som det fremgår af dens påstand om, at nogle af dens medlemmers ordrer ikke var blevet efterkommet af producenter i tredjelande. Denne påstand blev imidlertid ikke dokumenteret. Da EUSMET vurderede kapaciteten på markedet, tog den kun hensyn til EU-producenternes kapacitet og ikke til import fra tredjelande, herunder Kina, under ordningen for aktiv forædling. Det fastholdes derfor afslutningsvis, at der ikke var mangel på silicium, og at efterspørgslen på markedet kunne efterkommes ud fra EU-erhvervsgrenens salg og importmængderne.
(154)
EUSMET hævdede også, at EU-erhvervsgrenen bevidst begrænser produktionen gennem sæsonbestemte lukninger og derfor begrænser salg på EU-markedet for at kontrollere salgspriserne. En EU-producent benyttede sig af produktionsstandsninger, men i disse perioder havde denne et tilstrækkelig stort lager til at kunne forsyne sine kunder i henhold til deres gældende langtidskontrakter. En anden EU-producent havde nogle produktionsstandsninger, men kun i perioden efter NUP, og ophørte siden hermed. Derfor blev EUSMET's påstand om, at produktionsstandsninger fandt sted for at kontrollere priserne, betragtet som udokumenteret.
(155)
Brugere ønsker forståeligt nok at have fri adgang til billige råmaterialer for at blive mere konkurrencedygtige. De betragter forsyningsfrihed som væsentlig, da uhindret adgang til silicium efter deres opfattelse bliver vigtigere i fremtiden på grund af den forventede øgede efterspørgsel efter silicium frem til 2013, i vidt omfang i forbindelse med solenergiprojekter. EUSMET fremførte det argument, at med den forventede øgede efterspørgsel på Unionens siliciummarked i årene frem til 2013 vil den påståede mangel på silicium vokse. De indsendte tal, som udgør grundlaget for antagelserne, viser imidlertid, at EU-forbruget selv i 2013 vil være på et lavere niveau end i den betragtede periode. Der er derfor ingen grund til at antage, at den fremtidige efterspørgsel efter silicium ikke kan imødekommes. Desuden kan leveringsfrihed ikke i sig selv berettige accept af dumpingpraksis. Konkurrence på EU-markedet kræver lige vilkår for alle aktører.
(156)
De kemiske brugere påpegede desuden, at EU-erhvervsgrenen fortsat ville være en vigtig forsyningskilde med henblik på at sikre levering af den pågældende vare på kort sigt, pålidelige leverancer og en vare af højere kvalitet end den kinesiske.
(157)
Undersøgelsen viste ikke desto mindre, at de gældende foranstaltninger ikke havde nogen betydelig negativ indvirkning på deres virksomhed. Navnlig visse brugere i den kemiske industri øgede deres import af silicium fra Kina væsentligt i den betragtede periode, og de fleste af dem var i en sund økonomisk situation. Sammenfattende blev det konstateret, jf. de foregående udløbsundersøgelser, at en fortsættelse af foranstaltningerne ikke ville have en betydeligt negativ indvirkning på de industrielle brugere også i betragtning af, at det foreslåede niveau for foranstaltningerne ville blive betydeligt nedbragt.
5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(158)
Kommissionen drager den konklusion af ovenstående, at der ikke findes nogen tvingende grund til ikke at forlænge antidumpingforanstaltningerne.
I. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(159)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at foranstaltningerne opretholdes, men på et lavere niveau. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Alle relevante bemærkninger, der blev indgivet, blev analyseret, men ændrede ikke på de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev besluttet at opretholde antidumpingforanstaltningerne.
(160)
Som følge af interimsundersøgelsen i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina på niveauet for den skadesmargen, som de gældende foranstaltninger bygger på, eller de dumpingmargener, som blev konstateret i den nuværende undersøgelse, alt efter hvilken margen der er lavest.
(161)
Følgelig vil foranstaltningerne blive fastsat på niveauet for de konstaterede dumpingmargener, dvs. 16,3 % for den eneste virksomhedskoncern, som blev indrømmet individuel behandling, og 19,0 % for alle andre virksomheder.
(162)
På det grundlag bør de foranstaltninger, som blev udvidet ved Rådets forordning (EF) nr. 42/2007 (13) til også at omfatte importen af silicium afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej, efter en undersøgelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 13, opretholdes, men på de niveauer, der fremgår af betragtning 161.
(163)
Eksportører i Republikken Korea, som agter at indgive anmodning om fritagelse for den udvidede antidumpingtold i henhold til grundforordningens artikel 13, stk. 4, skal udfylde et spørgeskema for at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om en fritagelse vil være berettiget. Fritagelse kan indrømmes efter en vurdering af markedssituationen for den pågældende vare, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, indkøb og salg og sandsynligheden for videreførelse af en praksis, for hvilken der ikke er tilstrækkelig gyldig grund eller økonomisk begrundelse, samt bevis for dumping. Kommissionen vil normalt også foretage et kontrolbesøg. Anmodningen skal sendes til Kommissionen med alle relevante oplysninger, navnlig vedrørende ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og eksportsalg af den pågældende vare -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af silicium, i øjeblikket henhørende under KN-kode 2804 69 00, med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Told
Taric-tillægskode
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi
16,3 %
A971
Alle andre virksomheder
19 %
A999
3. Udvidelsen af den endelige antidumpingtold over for importen fra »alle andre virksomheder« i Folkerepublikken Kina (dvs. 19,0 %) til også at omfatte importen af den i stk. 1 beskrevne vare afsendt fra Republikken Korea, uanset om varen er angivet med oprindelse i Republikken Korea eller ej, opretholdes (Taric-kode 2804690010).
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Anmodninger om fritagelse for den udvidede told, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, indgives skriftligt på et af Den Europæiske Unions officielle sprog og underskrives af en person, der har beføjelse til at repræsentere ansøgeren.
2. Anmodningen sendes til følgende adresse:
Europa-Kommissionen
Generaldirektoratet for Handel
Direktorat B
Kontor: N-105 04/17
1049 Bruxelles
Belgien
Fax (32-2) 2956505
3. I overensstemmelse med artikel 13, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg ved en afgørelse give tilladelse til, at import fra virksomheder, der ikke omgår de ved nærværende forordning indførte antidumpingforanstaltninger, fritages for den i artikel 1, stk. 3, omhandlede told.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende og er gældende i en periode på fem år.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 25. maj 2010.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 467/2010
ze dne 25. května 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky rozšířeného na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V březnu 2004 po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 398/2004 (2) konečné antidumpingové clo z dovozu křemíku pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Sazba konečného cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, činila 49 %. Původní opatření byla uložena nařízením (EHS) č. 2200/90 (3).
(2)
V lednu 2007 bylo konečné antidumpingové clo nařízením Rady (ES) č. 42/2007 (4) rozšířeno na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti a částečný prozatímní přezkum
(3)
Po zveřejnění oznámení (5) o nadcházejícím pozbytí platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz křemíku pocházejícího z ČLR v říjnu 2008 obdržela Komise dne 1. prosince 2008 žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Kromě toho Komise dne 18. prosince 2008 obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení.
(4)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti podal výbor Euroalliages (Styčný výbor odvětví feroslitin) jménem výrobců v Unii představujících významný podíl celkové výroby křemíku v Unii, v tomto případě 100 %. Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(5)
Žádost o částečný prozatímní přezkum byla podána sdružením EUSMET (European Users of Silicon Metal, Evropští uživatelé křemíkového kovu) a co do rozsahu je omezena na zkoumání dumpingu. Žádost se opírala o zjevné důkazy, že se změnily okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, a že nové okolnosti jsou trvalého charakteru.
(6)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, a zveřejnila oznámení o zahájení těchto přezkumů (dále jen „oznámení o zahájení přezkumů“) v Úředním věstníku Evropské unie (6).
3. Šetření
(7)
Komise o zahájení přezkumů oficiálně vyrozuměla žádající výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce/obchodníky, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a jejich sdružení, jakož i orgány ČLR.
(8)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců uvedených v žádostech se v oznámení o zahájení přezkumů v souladu s článkem 17 základního nařízení předpokládá výběr vzorku pro účely zjišťování dumpingu a pravděpodobnosti, že se dumping obnoví nebo bude přetrvávat.
(9)
Aby se Komise mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a v souladu se zněním oznámení o zahájení přezkumů poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008.
(10)
Komise obdržela odpovědi od 11 společností nebo skupin společností v ČLR. Po vyhodnocení informací předložených těmito společnostmi se ovšem ukázalo, že jen malý počet odpovědí pochází od společností, které do Evropské unie vyvážejí křemík, jenž samy vyrábějí. Proto bylo rozhodnuto, že v případě čínských vyvážejících výrobců není výběr vzorku nutný.
(11)
Všechny výše uvedené společnosti nebo skupiny společností v ČLR rovněž uvedly, že mají v úmyslu žádat o individuální zjišťování v rámci použití čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(12)
Čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich přezkumy týkají, Komise zaslala formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nebo žádosti o individuální zacházení. Od tří čínských vývozců byly obdrženy žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, případně o individuální zacházení, pokud by šetření prokázalo, že daní vyvážející výrobci podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují. Jeden z těchto vývozců však žádost následně stáhl a o zbývajících dvou bylo zjištěno, že během období šetření do Evropské unie nevyváželi křemík vlastní výroby. Žádosti těchto dvou společností tudíž nebyly posuzovány.
(13)
Kromě toho šest jiných čínských společností nebo skupin společností předložilo formuláře žádosti o individuální zacházení. V průběhu šetření ovšem tři společnosti přestaly spolupracovat. Jedna ze tří zbývajících skupin společností prodávala dotčený výrobek obchodníkovi, který s ní není ve spojení. Šetřením se nepodařilo s jistotou určit, zda je trh Unie konečným místem určení tohoto prodeje. Tuto skupinu společností proto není možné považovat za vyvážejícího výrobce, a její žádost o individuální zacházení tak musela být zamítnuta. Jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění, v případě jedné společnosti, která nedostatečně spolupracovala ve smyslu článku 18 základního nařízení, vycházela zjištění z dostupných údajů. Žádost o individuální zacházení zbývající společnosti byla shledána přípustnou.
(14)
Konečně ze dvou zbývajících společností, které žádaly o zařazení do vzorku a o individuální zjišťování, pouze jedna předložila odpověď na dotazník ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení přezkumů. Tato společnost však nevyvážela dotčený výrobek na trh Unie.
(15)
Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a stranám, které o dotazník požádaly ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumů.
(16)
Komise rovněž poskytla zúčastněným stranám příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumů.
(17)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od žádajících výrobců v Unii, dvanácti uživatelů, dvou sdružení uživatelů, šesti vývozců/výrobců v Číně a tří výrobců ve srovnatelné zemi.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro zjištění pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě byly vykonány v prostorách těchto společností:
Žádající výrobci v Unii:
-
Ferroatlantica SL, Madrid, Španělsko,
-
Ferropem SAS, Chambery, Francie,
-
RW Silicium GmbH, Pocking, Německo.
Vyvážející výrobci v ČLR:
-
Jinneng Group,
-
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong,
-
Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Šanghaj,
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Group,
-
Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang,
-
Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing,
-
Bluestar Group,
-
Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou,
-
China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Peking,
-
Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu,
-
Mudanjiang Group,
-
Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang,
-
Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning,
-
DC/JYKN group,
-
Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan.
Výrobci ve srovnatelné zemi (Brazílii):
-
Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco,
-
Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont,
-
Rima Industrial S/A, Belo Horizonte.
Uživatelé:
Odvětví hliníku:
-
Trimet Aluminium AG, Essen, Německo,
-
Raffmetal S.p.A., Brescia, Itálie,
-
Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milán, Itálie.
Chemický průmysl:
-
Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Německo,
-
Wacker Chemie AG, Mnichov, Německo,
-
Dow Corning Ltd, Cardiff, Spojené království.
4. Období přezkumného šetření a posuzované období
(19)
Šetření ve věci přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(20)
Zkoumání trendů podstatných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(21)
Dotčený výrobek je stejný jako v předchozích šetřeních, tj. křemíkový kov pocházející z ČLR, v současnosti kódu KN 2804 69 00 (obsah křemíku menší než 99,99 % hmotnostních). Pouze z důvodu současné klasifikace v kombinované nomenklatuře je označován jako „křemík“. Křemík s vyšším stupněm čistoty, tj. obsahující nejméně 99,99 % hmotnostních křemíku, používaný většinou v odvětví elektronických polovodičů, přísluší do jiného kódu KN a toto řízení se na něj nevztahuje.
(22)
Křemík se vyrábí v elektrických pecích s ponořeným obloukem karbotermickou redukcí křemene (siliky) za přítomnosti různých druhů uhlíkových redukčních činidel. Prodává se ve formě hrud, zrn, granulí nebo prášku v souladu s mezinárodně uznávanými technickými specifikacemi pro čistotu.
(23)
Křemík se používá především ve dvou odvětvích: v chemickém průmyslu pro výrobu methylchlorsilanů nebo trichlorsilanů a tetrachlorsilikonu a v odvětví hliníku při primárním a sekundárním tavení pro výrobu hliníkových slitin, které jsou určeny na výrobu slévárenských slitin pro různá odvětví, zejména pro automobilový průmysl a stavebnictví.
2. Obdobný výrobek
(24)
Stejně jako předchozí přezkumy před pozbytím platnosti prokázalo i toto šetření, že křemík vyráběný v ČLR a vyvážený do Unie, křemík vyráběný ve srovnatelné zemi (Brazílii) a prodávaný na jejím domácím trhu a křemík vyráběný a prodávaný v Unii žádajícími výrobci v Unii mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití.
(25)
Byl proto vyvozen závěr, že tyto výrobky je třeba považovat za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(26)
Jak je uvedeno v 12. bodě odůvodnění, u tří společností, které požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, se během šetření buď ukázalo, že do Evropské unie nevyvážely křemík vlastní výroby, anebo tyto společnosti žádost o zacházení jako v tržním hospodářství stáhly. Zacházení jako v tržním hospodářství proto nebylo přiznáno žádné společnosti.
2. Individuální zacházení
(27)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se obecně pro země, na něž se uvedený článek vztahuje, stanovuje celostátní clo, pokud se clo uloží, kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a může jim být tudíž přiznáno individuální zacházení.
(28)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
a)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
b)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny;
c)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a musí být prokázáno, že společnost je dostatečně nezávislá na státních zásazích;
d)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů;
e)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(29)
Nejdříve je třeba uvést, že společnost uvedená v 12. bodě odůvodnění, která nejprve požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, ale pak žádost o zacházení jako v tržním hospodářství stáhla, stáhla také žádost o individuální zacházení. Tato žádost proto nebyla dále posuzována.
(30)
Z šesti společností nebo skupin společností, které žádaly pouze o individuální zacházení, přestaly tři spolupracovat a jedna neposkytla nezbytné informace ve stanovené lhůtě, a tedy závažným způsobem kladla překážky šetření ve smyslu článku 18 základního nařízení. Tyto společnosti proto byly považovány za nespolupracující, a zjištění, která se jich týkala, tak v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení vycházela z dostupných údajů.
(31)
Dotčené čtyři společnosti nebo skupiny společností byly uvědoměny o pravděpodobném použití dostupných údajů, včetně odůvodnění, a byla jim dána možnost podat dodatečné vysvětlení v souladu s čl. 18 odst. 4 základního nařízení. Od žádné ze čtyř společností však nebyly obdrženy nové důkazy ani informace, které by mohly napravit nedostatky podaných odpovědí či změnit závěr, že je na tyto společnosti třeba použít článek 18 základního nařízení.
(32)
Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění, jednu ze dvou zbývajících skupin společností nelze považovat za vyvážejícího výrobce dotčeného výrobku, a její žádost o individuální zacházení proto nebyla posuzována.
(33)
U zbývajícího vývozce bylo shledáno, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(34)
Z výše uvedeného byl vyvozen závěr, že individuální zacházení by mělo být přiznáno skupině Jinneng Group.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi. Přestože v původním šetření a následných přezkumech před pozbytím platnosti bylo jako srovnatelná země použito Norsko, současné šetření ukázalo, že se mezitím významně změnily okolnosti ohledně norského trhu. Mezi roky 2005 a 2008 totiž domácí výroba v Norsku poklesla zhruba o 20 % a dovoz křemíku v Norsku představoval 97 % domácí spotřeby. Během období šetření zde existoval jen jeden domácí výrobce dodávající na domácí trh.
(36)
V souladu s návrhem obou žadatelů tak byla v oznámení o zahájení přezkumů za vhodnou třetí zemi s tržním hospodářstvím navržena Brazílie. Šetření opravdu ukázalo, že Brazílie je po ČLR druhým největším světovým výrobcem křemíku a že je brazilský trh vysoce konkurenční, protože na něm působí sedm výrobců křemíku, kteří křemík vyrábějí v několika různých jakostních třídách. Brazílie byla rovněž považována za otevřený trh se značnými objemy dovozu, a to především z ČLR. Ačkoli k tomu byly vyzvány, žádná ze zúčastněných stran se k volbě Brazílie nevyjádřila.
(37)
S přihlédnutím k výše uvedenému byl na základě informací dostupných v době výběru vyvozen závěr, že nejvhodnější srovnatelnou zemí je Brazílie.
3.2 Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(38)
Tři výrobci v Brazílii spolupracovali a poskytli informace o nákladech a prodeji křemíku na brazilském domácím trhu. V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ověřených informací od zmíněných výrobců, jež jsou uvedeny níže.
(39)
Bylo ověřováno, zda lze každý typ dotčeného výrobku prodávaný v reprezentativním množství na brazilském domácím trhu považovat za prodávaný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(40)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu odpovídající vypočteným výrobním nákladům nebo vyšší představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a pokud se vážená průměrná cena tohoto typu rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(41)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskových prodejů daného typu.
(42)
V závislosti na typu výrobku tak byla běžná hodnota stanovena na základě vážených průměrných prodejních cen veškerého prodeje nebo vážených průměrných prodejních cen pouze ziskového prodeje na domácím trhu srovnatelné země, přičemž se vycházelo z ověřených údajů od tří výrobců v této zemi.
4. Vývozní cena
(43)
Veškerý vývoz do Evropské unie uskutečněný jediným vyvážejícím výrobcem, jemuž bylo přiznáno individuální zacházení, proběhl prostřednictvím obchodníka v ČLR, který je s tímto výrobcem ve spojení, a následně byl dále prodán odběratelům v Unii, kteří s ním ve spojení nejsou. V tomto případě byla vývozní cena stanovena na základě čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(44)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že vývozní ceny nebyly svobodně určeny ve smyslu čl. 9 odst. 5 písm. b) základního nařízení. Zejména tvrdilo, že mezi čínskými celními orgány a vývozci probíhají „vyjednávání“ o cenách s cílem určit „přiměřenou“ cenovou úroveň. Podklady předložené v této souvislosti se však netýkaly křemíku a také se mělo za to, že tato údajná „vyjednávání“ nemají dopad na cenu účtovanou konečnému odběrateli, která byla výsledkem svobodného vyjednávání mezi stranami. Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(45)
Výrobní odvětví Unie dále tvrdilo, že společnost, které bylo přiznáno individuální zacházení, vlastní stát, pobírá podpory vstupů a má významné obchodní aktivity, což by umožnilo opatření obcházet. Šetření však odhalilo, že dotyčného vývozce během OPŠ stát již nevlastnil, a že tudíž nedochází k žádným státním zásahům do jeho obchodních činností, které by umožnily obcházení opatření. Co se týče podpor vstupů, tvrzení bylo shledáno neopodstatněným. Proto musela být tato tvrzení zamítnuta.
5. Srovnání
(46)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu. V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. V případech, kdy to bylo použitelné a odůvodněné, byly provedeny požadované úpravy s ohledem na dopravu, fyzické vlastnosti, inspekční náklady, manipulaci a balení. Byla též provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i), protože bylo zjištěno, že obchodník ve spojení plní funkce obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize.
(47)
Šetřením bylo zjištěno, že během období šetření byla uložena vývozní cla z vývozu křemíku. Jelikož tato cla měla vliv na srovnatelnost cen, pokládalo se za vhodné upravit vývozní cenu o jiné činitele ovlivňující srovnatelnost cen podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení.
(48)
Je třeba poznamenat, že běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány při stejné úrovni nepřímého zdanění, tj. včetně DPH.
(49)
Bylo vzneseno tvrzení, že skutečnost, že DPH zaplacená z nákupů surového křemíku je vratná, by se měla projevit ve výpočtu běžné hodnoty. Bylo však zjištěno, že DPH zaplacená z těchto nákupů je odečitatelná bez ohledu na režim vývozních náhrad DPH u vyváženého zboží a bez ohledu na určení zboží. Skutečnost, že DPH zaplacená z nákupů surového křemíku je vratná, je tedy neutrální činitel, který nemá žádný dopad na srovnatelnost vývozní ceny a běžné hodnoty. Proto bylo třeba toto tvrzení zamítnout.
(50)
Bylo také vzneseno tvrzení, že se metodika použitá ke zohlednění nepřímého zdanění liší od metodiky použité v jiných případech a že DPH na prodej na vývoz měla být odvozena z vývozní ceny. Upozorňujeme, že čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení stanoví, že se úprava nepřímého zdanění může provést pouze na běžnou hodnotu a za okolností popsaných ve výše uvedeném článku, které v tomto případě nenastaly. Tvrzení bylo proto zamítnuto.
6. Dumpingové rozpětí
6.1 U společnosti, které bylo přiznáno individuální zacházení
(51)
V případě jediného vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zacházení, bylo dumpingové rozpětí stanoveno srovnáním vážených průměrných vývozních cen ze závodu podle kontrolního čísla výrobku (PCN) s příslušnou běžnou hodnotou ve srovnatelné zemi, stanovenou výše uvedeným postupem.
(52)
Dumpingové rozpětí pro jediného vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zacházení, vyjádřené jako procento dovozní ceny CIF na hranice Unie, před proclením, činí 16,3 %.
6.2 U všech ostatních vývozců/výrobců
(53)
Pro účely výpočtu celostátního dumpingového rozpětí použitelného pro všechny ostatní, nespolupracující vývozce/výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce. Úroveň spolupráce byla nízká, tj. méně než 1 % celkového dovozu z ČLR. Dumpingové rozpětí pro tyto nespolupracující společnosti proto bylo stanoveno srovnáním průměrné dovozní hodnoty křemíku z Číny podle údajů Eurostatu náležitě upravené po vyloučení prodeje společnosti, které bylo přiznáno individuální zacházení, s příslušnou běžnou hodnotou ve srovnatelné zemi, stanovenou výše uvedeným postupem.
(54)
Jedna strana tvrdila, že úroveň spolupráce není správně posouzena, jelikož jeden spolupracující vývozce vyvážel do Unie značné množství křemíku. Za uvedených okolností bylo tvrzeno, že k výpočtu celostátního dumpingového rozpětí měly být použity informace od tohoto vývozce, jak tomu bylo v přezkumu uvedeném v 1. bodě odůvodnění. Tato tvrzení musela být zamítnuta, protože bylo zjištěno, že ceny, které tato společnost účtovala své společnosti ve spojení v Unii, nebyly stanoveny za běžných tržních podmínek.
(55)
Také byl předložen argument, že k určení celostátního dumpingového rozpětí měly být použity údaje poskytnuté spolupracujícími dovozci. Jak bylo uvedeno v 54. bodě odůvodnění, značná množství dovezená těmito spolupracujícími stranami nebyla dovezena za běžných tržních podmínek, a proto se ceny nepovažují za spolehlivé. Zbývající dovoz nebyl shledán dostatečně reprezentativním, pokud jde o jeho množství, aby mohl sloužit jako základ pro stanovení celostátního cla. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(56)
Po poskytnutí informací byly při stanovování celostátního dumpingového rozpětí zohledněny připomínky obdržené ke skladbě běžné hodnoty. Bylo tedy provedeno srovnání na základě informací předložených spolupracujícími dovozci, pokud jde o typy výrobků.
(57)
Na tomto základě dosahuje celostátní dumpingové rozpětí 19,0 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ A PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ DUMPINGU
1. Trvalá povaha změněných okolností
(58)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení se posuzovalo, zda lze změněné okolnosti týkající se dumpingu důvodně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(59)
Za účelem posouzení, zda je úroveň dumpingového rozpětí zjištěná během období přezkumného šetření trvalé povahy, byl zkoumán vývoj vývozních cen a běžné hodnoty.
(60)
Zaprvé je třeba poznamenat, že dumpingové rozpětí zjištěné při posledním přezkumu (7), tj. 12,5 %, se více blíží úrovni zjištěné v současném řízení než stávající úrovni opatření.
(61)
Co se týče vývozních cen po období přezkumného šetření, z údajů Eurostatu vyplývá, že za prvních devět měsíců roku 2009 poklesly přibližně o 15 %.
(62)
Pokud jde o běžnou hodnotu, šetření ukázalo, že běžná hodnota se za stejné období snížila obdobně. V důsledku toho by úroveň dumpingového rozpětí u vývozu křemíku za prvních devět měsíců roku 2009 byla podobná jako úroveň zjištěná během období přezkumného šetření.
(63)
Z výše uvedeného vyplývá, že čínské vývozní ceny jsou blíže světovým cenám než v době, kdy byla opatření původně uložena (8).
(64)
Na tomto základě byl učiněn závěr, že úroveň dumpingu zjištěná během období přezkumného šetření je trvalé povahy.
2. Pravděpodobnost přetrvávání dumpingu na úrovni zjištěné při prozatímním přezkumu
(65)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že v případě zrušení opatření bude přetrvávat dumping na úrovni zjištěné při prozatímním přezkumu.
(66)
Pokud jde o pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, byl zkoumán vývoj výroby a výrobní kapacity, jakož i pravděpodobný vývoj vývozu do Evropské unie a na trhy jiných třetích zemí.
3. Výrobní kapacita, objem výroby a spotřeba v ČLR
(67)
Celková výrobní kapacita křemíku v ČLR musela být odhadnuta. Ze statistických údajů (9) poskytnutých dotčenými stranami vyplývá celková kapacita 2,2 milionu tun v roce 2008, avšak šetření ukázalo, že tento údaj je zjevně nadhodnocený, protože nezohledňuje značný počet pecí, které ukončily činnost (např. v důsledku restrukturalizace odvětví křemíku, hospodářské krize a zemětřesení v provincii S’čchuan v roce 2008), ani nestabilní zásobování energií v některých regionech, které fakticky vede k nižší kapacitě, než jaká je evidována v dostupných statistikách. Skutečná výrobní kapacita tak byla po příslušných úpravách odhadnuta přibližně na 1,5 milionu tun, což odpovídá nárůstu přinejmenším o 25 % ve srovnání s kapacitou v roce 2002 (období šetření předchozího přezkumu před pozbytím platnosti, který je zmíněn v 1. bodě odůvodnění), pro který bylo odhadnuto, že se kapacita pohybuje v rozmezí 600 000 tun až 1,2 milionu tun (10).
(68)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že předložilo podrobný výpočet výrobní kapacity v Číně s využitím provozní sazby 40 %. Jeho odhad kapacity činil 1,16 milionu tun. Toto tvrzení však bylo shledáno jako nepodložené, neboť nebyl zejména poskytnut žádný podkladový dokument o použité provozní sazbě. Provozní sazba použitá Komisí vychází z ověřených údajů poskytnutých hlavními spolupracujícími výrobci v ČLR, a proto byla v této souvislosti považována za nejspolehlivější dostupnou informaci. Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(69)
Tatáž strana také tvrdila, že pece, jejichž kapacita je rovna určitému prahu nebo je nižší, budou zavřeny v důsledku vládního rozhodnutí, což ještě více sníží celkovou kapacitu v Číně. Šetření však odhalilo, že dotyčná vládní politika se nevztahuje na celou Čínu. Sdružení EUSMET neposkytlo žádný důkaz, který by prokázal počet dotčených pecí a dopad na celkovou kapacitu. Šetření také nevyneslo na světlo žádné významné snížení kapacity na tomto základě. Proto bylo třeba toto tvrzení zamítnout.
(70)
Sdružení EUSMET dále tvrdilo, že se výrobní kapacita přiblíží objemu prodeje v ČLR v roce 2008, tj. 960 000 tun, aniž by však toto tvrzení podložilo jakýmkoli důkazem. Kromě toho měly na objem prodeje dopad různé činitele (jako výroba do zásoby, dodávky surovin a logistické problémy kvůli olympijským hrám), a proto se mělo za to, že objem prodeje nelze považovat za rovný výrobní kapacitě. Proto muselo být toto tvrzení zamítnuto.
(71)
Pokud jde o objem výroby křemíku, šetřením bylo na základě dostupných informací zjištěno, že se objem výroby významně zvýšil z 535 000 tun v roce 2002 na 960 000 tun v období přezkumného šetření, tedy o 79 %. Volná kapacita proto byla konzervativně odhadnuta přibližně na 540 000 tun v období přezkumného šetření, což se blíží celkové spotřebě EU v období přezkumného šetření a odpovídá téměř dvojnásobku čínské domácí spotřeby křemíku ve stejném období (viz 72. bod odůvodnění).
(72)
Šetření současně ukázalo, že čínská spotřeba, která v období přezkumného šetření činila zhruba 280 000 tun, se v nadcházejících letech pravděpodobně zvýší, jak je uvedeno v 73. bodě odůvodnění. Zvýšení spotřeby je nutné chápat jako kombinaci činitelů a politických opatření v odvětví křemíku a navazujícím odvětví. Toto navazující odvětví v ČLR roste a pro uspokojení rostoucí potřeby navazujících výrobků již bylo provedeno několik investic a další se plánují pro blízkou budoucnost. Kromě toho čínské orgány zavedly dovozní omezení pro několik zdrojových zemí (např. Německo, Spojené království, Japonsko a USA) důležitého navazujícího výrobku (siloxanu), který byl v těchto zemích nakupován ve značném množství.
(73)
Je sice obtížné přesně odhadnout dopad politických opatření, včetně restrukturalizace odvětví křemíku, ale několik zúčastněných stran uvedlo, že poptávka v ČLR do konce roku 2011 dosáhne přibližně 580 000 tun. Tento odhad byl považován za přiměřený.
(74)
Nicméně i při zohlednění výše uvedené prognózy domácí poptávky a i v případě, že čínský vývoz na jiné trhy dosáhne vysokých úrovní roku 2008 (viz 79. bod odůvodnění), nadbytečná kapacita bude stále významná (kolem 240 000 tun v roce 2011). Rovněž je třeba uvést, že vzhledem k probíhajícímu procesu restrukturalizace se v ČLR pravděpodobně zvýší nejen poptávka, ale též výrobní kapacita a objem výroby.
(75)
V souvislosti s pravděpodobným zvýšením výrobní kapacity v ČLR poskytlo sdružení EUSMET informace o některých plánovaných výrobních závodech křemíku a tvrdilo, že většina z nich se neuskuteční. Toto tvrzení bylo založeno pouze na připomínkách členů tohoto sdružení a nebylo opodstatněné. Sdružení také tvrdilo, že má-li se čínská výrobní kapacita zvýšit, bylo by to hlavně kvůli projektu plánovanému jedním výrobcem v Unii, který k výrobní kapacitě ČLR přičte 100 000 Mt ročně. Informace poskytnuté sdružením EUSMET nebyly podložené, a proto bylo jeho tvrzení zamítnuto.
(76)
V této souvislosti sdružení EUSMET tvrdilo, že čínská domácí spotřeba zdaleka předstihla zvýšení výroby a nadále poroste. Proto objem výroby v ČLR nemůže adekvátně vyhovět poptávce na čínském domácím trhu. Jak je uvedeno výše, čínská domácí poptávka se v budoucnosti pravděpodobně nesporně zvýší. Jak je však také výše uvedeno, zjištění šetření tvrzení sdružení EUSMET nepotvrdila. Sdružení EUSMET zvýšení poptávky ani budoucího objemu výroby v Číně nekvantifikovalo, ani neposkytlo žádné další informace nebo důkazy na podporu svého tvrzení, ke kterému tedy nelze přihlížet.
4. Objem a cena dovozu z ČLR do EU a na trhy jiných třetích zemí
(77)
Během posuzovaného období se čínský vývoz do EU navzdory platným opatřením zvýšil o 113 %. Co se týče cen, i přes vzestupný trend během období přezkumného šetření byly ceny po celé posuzované období nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie v EU. Jak je uvedeno v 54. a 62. bodě odůvodnění, vývozní ceny křemíku pro EU byly též na výrazně dumpingové úrovni jak během období přezkumného šetření, tak po jeho skončení.
(78)
Cenová úroveň v EU přitom zůstávala vyšší než na trzích jiných třetích zemí. Tím lze zčásti vysvětlit velký zájem čínských vývozců o trh Unie navzdory platným antidumpingovým opatřením. V této souvislosti je třeba rovněž uvést, že čínští vývozci platná antidumpingová opatření obcházeli prostřednictvím překládky v Korejské republice (11), a tato skutečnost dále potvrzuje závěr, že čínští vývozci mají o trh Unie velký zájem.
5. Objem a ceny čínského vývozu do třetích zemí
(79)
Čínský vývoz na trhy jiných třetích zemí měl významný objem, který převyšoval objem vyvezený do Evropské unie. Je ovšem rovněž nutné poznamenat, že ceny FOB pro třetí země byly nižší než vývozní cena pro EU, a to průměrně o 4 % v roce 2008 a průměrně o 14 % v prvních devíti měsících roku 2009 (12).
(80)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že zjištění Komise o vyšších průměrných čínských vývozních cenách pro Unii nebere v úvahu skladbu výrobků na jiných trzích. Upozorňuje se, že sdružení EUSMET nepředložilo na podporu tohoto tvrzení žádný důkaz. Neposkytlo žádné informace nebo vysvětlení, do jaké míry je skladba vývozu do jiných třetích zemí vlastně odlišná. Poskytnuté důkazy o cenových rozdílech mezi typy výrobků se navíc týkaly pouze trhu EU a období dlouho před OPŠ, tj. let 2001/02. Proto je nebylo možné považovat za dostatečně přesný základ k určení cenových rozdílů mezi typy výrobků během a po OPŠ. Dostupné informace, které se týkaly OPŠ, v žádném případě nezměnily závěry uvedené v 79. bodě odůvodnění. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(81)
S výjimkou USA, které jsou proti křemíku pocházejícímu z ČLR chráněny vysokými antidumpingovými cly (139,49 %), měl čínský vývoz volný přístup na trhy ostatních významných třetích zemí.
(82)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že hlavním místem určení čínského křemíku bude asijský trh a že dojde ke značnému růstu japonského a korejského trhu. Nezpochybňuje se, že Asie je hlavním místem určení čínského křemíku. Avšak i když se v nadcházejících letech může zvýšit spotřeba na japonském a jihokorejském trhu, neočekává se takové zvýšení spotřeby, které by dokázalo absorbovat významný přebytek čínské kapacity. Kromě toho šetření ukázalo, že japonský trh, který je pro Čínu hlavním vývozním trhem, je čínským křemíkem již nasycen.
(83)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že pokud platnost opatření skončí, nebude to mít vliv na strukturu dodávek pro uživatele v chemickém průmyslu. Šetření však toto tvrzení nepotvrdilo, neboť různí uživatelé (chemický průmysl a odvětví hliníku) uvedli, že kdyby platnost opatření skončila, skutečně by od Číny větší množství nakupovali. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.
(84)
Po zohlednění výše uvedeného se očekává, že pokud by skončila platnost opatření, čínská volná kapacita by se stala zdrojem vývozu na trh Unie.
(85)
Vzhledem k tomu, že dovoz do EU byl během období přezkumného šetření dumpingový, je velmi pravděpodobné, že pokud by platnost opatření skončila, bude dumping také přetrvávat. To potvrzuje vývoj po skončení období přezkumného šetření, kdy dovoz křemíku z ČLR nadále probíhal na nižší cenové úrovni než během uvedeného období (viz 131. bod odůvodnění).
6. Závěr
(86)
Šetřením bylo prokázáno, že objem vývozu dotčeného výrobku do EU se za posuzované období významně zvýšil a že úroveň dumpingu zjištěná u tohoto dovozu byla v období přezkumného šetření významná.
(87)
Vzhledem k volné kapacitě, která byla v ČLR k dispozici během období přezkumného šetření, existuje navzdory rostoucí domácí poptávce vysoká pravděpodobnost, že pokud platnost opatření skončí, bude do EU vyvezeno velké množství křemíku za dumpingové ceny. Domácí poptávka v ČLR totiž nebude moci absorbovat volné kapacity a trh EU je jediným významným trhem, na který lze přebytek kapacity vyvézt. Trh EU je opravdu atraktivním trhem pro čínský vývoz, protože ceny účtované odběratelům v EU jsou v průměru vyšší než ceny účtované zákazníkům ve třetích zemích. Zájem čínských vývozců o trh EU potvrzuje také obcházení, kterého se v minulosti dopouštěli.
(88)
Proto byl učiněn závěr, že existuje pravděpodobnost přetrvávání dumpingu.
E. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(89)
Tři žádající výrobci v Unii zodpověděli dotazníky a plně spolupracovali při šetření. Výroba žadatelů představuje celkovou výrobu v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
F. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(90)
Jelikož se výrobní odvětví Unie skládá pouze ze tří výrobců, z nichž dva patří do stejné skupiny, konkrétní údaje o výrobním odvětví Unie a spotřebě Unie bylo nutné indexovat v souladu s článkem 19 základního nařízení. Údaje Eurostatu bylo nutné upravit kvůli zohlednění údajů o dovozu křemíku, u nichž členské státy požádaly o důvěrné zacházení, a také z tohoto důvodu musely být indexovány.
2. Spotřeba Unie
Tabulka 1
Spotřeba Unie (podle objemu prodeje)
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
115
118
121
Meziroční trend
-
15 %
3 %
3 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník a upravené statistické údaje Eurostatu.
(91)
Spotřeba Unie byla stanovena na základě společného objemu prodeje výrobního odvětví Unie v Unii a objemu dovozu ze třetích zemí podle upravených údajů Eurostatu.
(92)
Jak je patrné z tabulky 1 výše, takto stanovená spotřeba Unie se za posuzované období významně zvýšila, konkrétně o 21 %.
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z ČLR
Tabulka 2
Dovoz z ČLR podle objemu, podílu na trhu a dovozní ceny
Indexy
2005
2006
2007
OPŠ
Objem dovozu
100
183
168
213
Podíl na trhu
100
159
143
176
Dovozní cena CIF v EUR/t
100
106
120
188
Zdroj: Upravené statistické údaje Eurostatu.
(93)
Objem dovozu z ČLR se během posuzovaného období zvýšil o 113 %, přičemž spotřeba v Unii stoupla o 21 %. Tyto údaje zahrnují dovoz křemíku z Korejské republiky, protože v roce 2007 byla opatření na základě řízení o obcházení rozšířena na tuto zemi. Čínský podíl na trhu navzdory zavedeným antidumpingovým opatřením během posuzovaného období vzrostl o sedmdesát šest procentních bodů a podstatně převyšuje podíl na trhu ve výši 3,9 % v roce 2002, který byl obdobím přezkumného šetření v rámci předchozího šetření. Převážná většina, tj. asi 90 % množství dovezeného z ČLR, však byla zařazena do režimu aktivního zušlechťovacího styku s pozastavenou platbou cla.
(94)
Průměrné dovozní ceny se u dovozu z ČLR za posuzované období zvýšily o 88 %. K vyššímu nárůstu cen však došlo mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření.
(95)
Průměrná cena ze závodu výrobního odvětví Unie byla srovnána s čínskými průměrnými dovozními cenami CIF na hranice Unie. Tyto ceny byly získány z upravených údajů Eurostatu a zahrnovaly náklady po dovozu, cla a antidumpingová cla. Srovnání ukázalo, že během období přezkumného šetření u čínských dovozních cen nedocházelo k cenovému podbízení vůči prodejní ceně výrobního odvětví Unie. Čínské průměrné dovozní ceny zahrnovaly také prodej čínského křemíku určeného pro aktivní zušlechťovací styk. Přitom je třeba uvést, že o cenách křemíku určeného pro aktivní zušlechťovací styk, který představoval převážnou většinu čínského dovozu, bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření byly průměrně o 15 % vyšší než ceny křemíku určeného pro volný oběh.
(96)
Na základě výše uvedeného bylo shledáno, že pokud by opatření neplatila, čínské dovozní ceny by u množství určeného pro volný oběh představovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 12 %.
4. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z jiných třetích zemí
Tabulka 3
Dovoz z jiných třetích zemí (objem)
Indexy
2005
2006
2007
OPŠ
Norsko
100
114
100
113
Brazílie
100
113
123
93
Rusko
100
39
114
116
Bosna a Hercegovina
100
202
165
174
Ostatní třetí země
100
110
101
118
Celkem
100
112
112
110
Podíl na trhu
100
97
95
91
Zdroj: Eurostat.
Tabulka 4
Dovoz z jiných třetích zemí (průměrné ceny)
Indexy
2005
2006
2007
OPŠ
Norsko
100
93
101
128
Brazílie
100
98
108
149
Rusko
100
130
116
170
Bosna a Hercegovina
100
102
116
163
Ostatní třetí země
100
112
116
119
Celkem
100
100
108
145
Zdroj: Eurostat.
(97)
Celkový objem dovozu křemíku ze třetích zemí jiných než ČLR a Korejská republika se během posuzovaného období zvýšil o 10 %, ale podíl tohoto dovozu na trhu v období přezkumného šetření poklesl o devět procentních bodů. Významnými vývozci do Unie byly Brazílie, Norsko a Rusko a novým zdrojem dodávek byla Bosna a Hercegovina.
(98)
Ceny dovozu z těchto zemí se za posuzované období zvýšily o 45 %. Tyto ceny byly průměrně o 15 % vyšší než čínské ceny, s výjimkou období přezkumného šetření, kdy byly o 5 % nižší.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 5
Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii
Index
2005
2006
2007
OPŠ
Výroba
100
94
108
107
Meziroční trend
-
-6 %
14 %
0 %
Výrobní kapacita
100
102
112
114
Meziroční trend
-
2 %
11 %
2 %
Využití kapacity
100
92
96
94
Meziroční trend
-
-8 %
3 %
-2 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(99)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšila o 7 %. V důsledku investic vykázala výrobní kapacita výrobního odvětví Unie v posuzovaném období celkový nárůst o 14 %. Využití kapacity se však během posuzovaného období snížilo o 6 %. Tento vývoj je třeba chápat v kontextu významného zvýšení spotřeby Unie v témže období o 21 %.
5.2 Zásoby
Tabulka 6
Zásoby
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
91
82
82
Meziroční trend
-
-9 %
-9 %
0 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(100)
Zásoby se v posuzovaném období snížily o 18 %. Příčinou byla vysoká poptávka, zejména v roce 2007 a v období přezkumného šetření, což byla výjimečně příznivá období hospodářského cyklu. V roce 2005 zásoby představovaly přibližně 27 % objemu prodeje výrobního odvětví Unie v EU, zatímco v období přezkumného šetření poklesly na 19 % objemu prodeje v EU.
5.3 Prodej, podíl na trhu a ceny
Tabulka 7
Objem a hodnota prodeje
2005
2006
2007
OPŠ
Prodej podle objemu (index)
100
103
116
118
Meziroční trend
-
3 %
13 %
2 %
Prodej podle hodnoty (index)
100
105
132
178
Meziroční trend
-
5 %
27 %
45 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
Tabulka 8
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
89
98
98
Meziroční trend
-
-11 %
9 %
-1 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník, upravené statistické údaje Eurostatu.
Tabulka 9
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
102
114
150
Meziroční trend
-
2 %
12 %
37 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(101)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšil o 18 %. Současně se hodnota prodeje zvýšila o 78 %, přičemž k hlavním nárůstům došlo v roce 2007 a v období přezkumného šetření, a to díky zvýšené poptávce na trhu s křemíkem. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se ovšem v období přezkumného šetření snížil o dva procentní body. Snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jakož i pokles využití jeho kapacity za posuzované období, který je uveden v 99. bodě odůvodnění, ukazují, že výrobní odvětví Unie nedokázalo plně využít zvýšené poptávky a spotřeby na trhu s křemíkem, a to zejména z hlediska podílu na trhu.
(102)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie se v roce 2007 a v období přezkumného šetření výrazně zvýšily, protože silná poptávka na trhu s křemíkem v uvedených dvou letech vedla k mimořádně vysokým cenám. V průběhu posuzovaného období vzrostly průměrné ceny výrobního odvětví Unie o 50 %. Toto podstatné zvýšení prodejních cen spojené s menším zvýšením výrobních nákladů hrálo významnou roli ve významném zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
5.4 Činitele ovlivňující vývoj cen v Unii
(103)
Vysoká poptávka po celé posuzované období vedla k významnému nárůstu cen. Úroveň cen dovozu ze třetích zemí včetně ČLR sledovala stejný vzestupný trend jako ceny výrobního odvětví Unie.
(104)
Průměrné jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období zvýšily o 21 %, přičemž odpovídající nárůst průměrné jednotkové prodejní ceny činil 50 %.
5.5 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 10
Zaměstnanost
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
93
91
100
Meziroční trend
-
-7 %
-2 %
9 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
Tabulka 11
Produktivita
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
101
119
108
Meziroční trend
-
1 %
18 %
-11 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
Tabulka 12
Mzdy (v EUR na zaměstnance)
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
94
107
117
Meziroční trend
-
-6 %
13 %
10 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(105)
Zaměstnanost během posuzovaného období zůstávala celkově stálá a průměrné mzdy vzrostly o 17 %. Produktivita během stejného období stoupla o 8 % v důsledku nárůstu objemu výroby.
5.6 Ziskovost
Tabulka 13
Ziskovost
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
161
389
671
Meziroční trend
-
61 %
228 %
282 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(106)
Ziskovost výrobního odvětví Unie se od roku 2005 do období přezkumného šetření zvýšila téměř šestkrát a v období přezkumného šetření dosáhla vysoké úrovně. Tento zvýšený zisk v roce 2007 a v období přezkumného šetření byl výsledkem vyšších prodejních cen daných silnou poptávkou na trhu s křemíkem, která vyplývala z převládajících mimořádně příznivých hospodářských podmínek. Tak tomu bylo i přes 21% nárůst výrobních nákladů za dané období.
5.7 Investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál
Tabulka 14
Investice a návratnost investic
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
135
310
717
Meziroční trend
-
35 %
174 %
408 %
Návratnost investic
7 %
14 %
47 %
96 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(107)
Investice se během posuzovaného období významně zvýšily, konkrétně šestkrát, a odpovídaly přibližně 30 % dosaženého zisku. Výrobní odvětví Unie prokázalo svůj zájem o trh s křemíkem v Unii, poněvadž uvedené investice souvisely se zvyšováním výrobní kapacity buď formou instalace nových strojů, nebo modernizace stávajících. Investovalo navíc do metalurgického procesu výroby křemíku s vysokým stupněm čistoty k využití v odvětví solární energetiky. Tento nový výrobek má do budoucna velmi dobré vyhlídky.
(108)
Z šetření rovněž vyplynulo, že návratnost investic, tj. čistý zisk před zdaněním z prodeje výrobku vyjádřený jako procentní podíl čisté účetní hodnoty stálých aktiv přiřazených k tomuto výrobku, se v průběhu posuzovaného období významně zvýšila. Šetření nepřineslo žádné důkazy o tom, že by výrobní odvětví Unie mělo jakékoli vážné problémy se získáváním kapitálu.
5.8 Peněžní tok
Tabulka 15
Peněžní tok
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
114
348
672
Meziroční trend
-
14 %
233 %
325 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(109)
Peněžní tok se vyvíjel obdobně příznivě jako ziskovost a během posuzovaného období se významně zvyšoval.
5.9 Růst
(110)
Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období nedokázalo plně využít významného růstu spotřeby, protože vyrábělo na 80 % své kapacity, a ztratilo dva procentní body podílu na trhu. Navzdory platným opatřením využil zvýšení spotřeby především čínský dovoz s obrovským množstvím výrobku zařazeným do režimu aktivního zušlechťovacího styku.
5.10 Velikost dumpingového rozpětí
(111)
Během období přezkumného šetření pokračoval navzdory platným opatřením podstatný dumping, ačkoli na nižších úrovních, než bylo zjištěno při původním šetření, a to podle údajů získaných od jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, kterému bylo přiznáno individuální zacházení, i podle výpočtů vycházejících z dostupných údajů.
5.11 Zotavení z účinků předchozího dumpingu
(112)
V příznivé hospodářské situaci se výrobnímu odvětví Unie podařilo zotavit se z účinků předchozího dumpingu, zejména z hlediska objemu prodeje, prodejních cen a ziskovosti. Je však třeba připomenout, že dumpingová rozpětí byla i nadále významná.
5.12 Vývozní činnost výrobního odvětví Unie
Tabulka 16
Objem vývozu výrobního odvětví Unie
2005
2006
2007
OPŠ
Index
100
72
168
27
Meziroční trend
-
-28 %
96 %
- 141 %
Zdroj: Ověřené odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník.
(113)
Vývoz křemíku výrobního odvětví Unie za posuzované období poklesl o více než polovinu, a to především v období šetření. Při srovnání se tento pokles může jevit dramaticky, ale v absolutních číslech je méně významný, protože výrobní odvětví Unie není orientováno na vývoz. Výrobci v Unii jsou výrazně zaměřeni na trh Unie. Je ovšem třeba poznamenat, že někteří výrobci v Unii mají mimo území Unie společnosti, které jsou s nimi ve spojení a které na příslušných trzích vyrábějí a prodávají, což snižuje potřebu vývozu z Unie.
5.13 Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(114)
Antidumpingová opatření měla jednoznačný příznivý dopad na situaci výrobního odvětví Unie. Během posuzovaného období vykazovaly příznivý vývoj všechny hlavní ukazatele újmy, jako jsou výroba, produktivita, zásoby, objem prodeje, prodejní ceny, investice, ziskovost a peněžní tok. Zisk dosažený v období přezkumného šetření odráží skutečnost, že toto období spadalo do mimořádně příznivé fáze hospodářského cyklu.
(115)
Pokud jde o podíl výrobního odvětví Unie na trhu, jeho mírně klesající tendenci lze považovat za náznak újmy v tom smyslu, že výrobní odvětví Unie přes dostupnou výrobní kapacitu nedokázalo těžit ze zvýšené spotřeby.
(116)
Závěrem se vzhledem k příznivému vývoji ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie usuzuje, že výrobnímu odvětví Unie během dotčeného období nevznikla podstatná újma. Proto bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by se újma obnovila, pokud by skončila platnost opatření.
G. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Shrnutí analýzy pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a obnovení dumpingu působícího újmu
(117)
Připomíná se, že čínský dovoz se navzdory platným opatřením podstatně zvýšil a převzal hlavní část podílu na trhu, který ztratil dovoz ze třetích zemí. Vyvážející výrobci v ČLR pokračovali v dumpingu na významné úrovni. Proto neexistuje důvod se domnívat, že Číňané s dumpingem přestanou. Navíc pokud by v období přezkumného šetření neplatila opatření, představovaly by čínské dovozní ceny u množství určeného pro volný oběh cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 12 %.
(118)
Rovněž je třeba poznamenat, že v roce 2007 byla opatření na základě řízení o obcházení rozšířena na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli. Toto rozšíření opatření mělo kladný účinek, protože dovoz křemíku z Korejské republiky prudce poklesl.
(119)
Šetření ukázalo, že čínští výrobci měli v období přezkumného šetření významné volné kapacity, konkrétně kolem 540 000 tun. Navzdory očekávanému nárůstu poptávky v ČLR se očekává, že nadbytečná kapacita bude v nadcházejících letech přetrvávat, jak je vysvětleno v 74. bodě odůvodnění.
(120)
Jak již bylo uvedeno, trh Unie je pro ČLR důležitým odbytištěm, protože na druhém významném vývozním trhu, kterým jsou USA, jsou vůči ČLR zavedena vysoká antidumpingová cla, a čínský vývoz tudíž na tento trh prakticky nemá přístup.
(121)
Bylo zjištěno, že čínské dovozní ceny jsou průměrně o 15 % nižší než dovozní ceny třetích zemí; pouze v období přezkumného šetření byly o 5 % vyšší. S ohledem na zájem čínských vyvážejících výrobců o trh Unie se předpokládá, že pokud by byla opatření zrušena, byl by na trh Unie nasměrován mimořádně velký objem vývozu za ceny nižší než ceny třetích zemí, a to by mělo za následek výrazné celkové stlačení cen.
(122)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že 56 % podíl dovozu z třetích zemí na trhu v porovnání s poměrně nízkým podílem čínského dovozu na trhu měl v OPŠ více rozhodující dopad na podíl výrobců v Unii na trhu zejména proto, že u dovozu z třetích zemí byly ceny o 5 % nižší než u čínského dovozu. V této souvislosti bylo zjištěno, že přestože ceny dovozu z třetích zemí byly v OPŠ o 5 % nižší než ceny dovozu z ČLR, podíl dovozu z třetích zemí na trhu v období mezi rokem 2007 a OPŠ klesl o 4 % v porovnání s nárůstem podílu dovozu z ČLR na trhu o 34 % (viz tabulky 2 a 3 výše). V tomtéž období byl podíl výrobního odvětví Unie na trhu stabilní. Za těchto okolností nelze dospět k závěru, že dovoz z třetích zemí měl v OPŠ rozhodující dopad na podíl výrobního odvětví Unie na trhu.
(123)
Bylo vzneseno tvrzení, že Komise při hodnocení pravděpodobného vývoje čínských vývozních cen nebere v úvahu pravděpodobné zvýšení výrobních nákladů založené zejména na vyšších nákladech na elektřinu, nedostatečném zásobování energií, vyšších investičních nákladech, vysoké inflaci, nárůstu cen surovin a nákladech na mezinárodní přepravu. I kdyby se v Číně zvýšily náklady na elektřinu, není to jediný významný prvek nákladů. Navíc nebyly poskytnuty žádné údaje o rozsahu tohoto zvýšení a o jeho cenovém dopadu na celkové náklady a výsledné prodejní ceny. Co se týče ostatních prvků, jsou čistě spekulativní nebo nebyly dostatečně podloženy či kvantifikovány, aby z nich bylo možno vyvodit jakékoli smysluplné závěry. Nutno také poznamenat, že je mylné se domnívat, že vývozní ceny nutně vycházejí z úrovně výrobních nákladů, neboť dopad na cenovou úroveň mohou mít také různé jiné činitele, jako vládní politiky nebo otázky nabídky a poptávky.
(124)
Bylo rovněž zjištěno, že na trzích třetích zemí, kde neplatí antidumpingová cla, byly čínské vývozní ceny během období přezkumného šetření na nižších úrovních než ceny určené pro Unii.
(125)
Proto byl vyvozen závěr, že dumping přetrvává a že pokud by byla opatření zrušena, zvýšený objem dumpingového dovozu by pravděpodobně vyvíjel tlak na snižování cen v Unii, přinejmenším v krátkodobém výhledu. Na tomto základě neexistuje důvod domnívat se, že se ceny ČLR zvýší. Z toho vyplývá, že je pravděpodobné také obnovení újmy, protože takový vývoj by nepříznivě ovlivnil ziskovost výrobního odvětví Unie i jeho finanční zotavení, které bylo zaznamenáno v období přezkumného šetření.
2. Dopad dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie - signály a pravděpodobný vývoj po skončení období přezkumného šetření
(126)
Během období rostoucí spotřeby se podíl na trhu u výrobního odvětví Unie i u dovozu ze třetích zemí snížil, kdežto podíl čínského dovozu na trhu se významně zvýšil. Vzhledem k těmto smíšeným ukazatelům (tj. celkové zotavení výrobního odvětví Unie, avšak úbytek podílu na trhu) a ke skutečnosti, že období přezkumného šetření bylo mimořádně příznivým obdobím hospodářského cyklu, byl zkoumán vývoj po skončení období přezkumného šetření s cílem získat jasnější představu o pravděpodobných budoucích trendech. Je nutno rovněž připomenout, že pravděpodobnost obnovení újmy způsobené tlakem na snížení cen může být zesílena také vývojem světového hospodářství a jeho účinky na poptávku a spotřebu.
(127)
Na základě upravených údajů Eurostatu a informací podaných výrobním odvětvím Unie o vývoji objemu prodeje a prodejních cen v Unii v období od ledna 2009 do září 2009 bylo možné pozorovat zřetelný a trvalý sestupný trend, pokud jde o objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Objem prodeje dosáhl 52 % množství prodaného v odpovídajících devíti měsících roku 2008, přestože průměrné prodejní ceny zůstaly vzhledem k dlouhodobým smlouvám a snižování výroby na stejné úrovni jako v roce 2008.
(128)
Pokud jde o ziskovost výrobního odvětví Unie, došlo k významnému negativnímu vývoji. Úrovně zisku se trvale snižovaly a klesly na nízkou hodnotu, dokonce pod cílový zisk ve výši 6,5 % stanovený během původního šetření.
(129)
Je třeba poznamenat, že kvůli světové hospodářské krizi se významně snížila poptávka v Unii. To mělo nepříznivý dopad na objem prodeje a ziskovost na trhu Unie. Finanční situace výrobního odvětví Unie se zhoršila, a tím se zvýšila jeho zranitelnost. Za těchto okolností by výrobní odvětví Unie nebylo připraveno překonat nepříznivý dopad zvýšeného dumpingového dovozu z ČLR. Je pravděpodobné, že se vinou tlaku uvedeného dovozu tato situace dále zhorší.
(130)
Čínský dovoz se snížil jak z hlediska objemu, tak z hlediska cen, přičemž prvně uvedené snížení bylo podstatnější. Pokud jde o ceny, ceny čínského dovozu poklesly více než ceny výrobního odvětví Unie (8 % ve srovnání s 2 %). Po skončení období přezkumného šetření nebylo zjištěno cenové podbízení ani prodej pod cenou. Avšak pokud by neplatila opatření, představovaly by čínské dovozní ceny vzhledem k cenám výrobního odvětví Unie cenové podbízení ve výši 3 % a prodej pod cenou ve výši 11 %. Kromě toho bylo zjištěno, že pokud by byla opatření zrušena, u množství určeného pro volný trh by dovozní ceny vůči cenám výrobního odvětví Unie znamenaly cenové podbízení ve výši 22 % a prodej pod cenou ve výši až 38 %.
(131)
Bylo rovněž zjištěno, že ve srovnání s cenami zjištěnými během období přezkumného šetření, zmíněnými ve 123. bodě odůvodnění, byly čínské vývozní ceny na trzích třetích zemí nechráněných antidumpingovými cly na mnohem nižší úrovni než ceny určené pro Unii. Tato skutečnost ukazuje, že v době hospodářského poklesu zesiluje tlak na snižování cen.
(132)
Na základě výše uvedeného a vzhledem k jednoznačně se zhoršující finanční situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen závěr, že pokud by platnost opatření skončila, je pravděpodobné obnovení újmy.
3. Závěry o pravděpodobnosti obnovení újmy
(133)
Usuzuje se, že pokud by byla opatření zrušena, existovala by pravděpodobnost významného zvýšení dumpingového dovozu z ČLR do Unie s následným tlakem na snížení cen. Taková situace by ohrozila nejen podstatné investice výrobního odvětví Unie do vývoje a modernizace jeho výroby, ale také vývoj nové výroby křemíku pro solární energetiku, který představuje budoucí trh. Pravděpodobnost obnovení újmy je navíc zesílena hospodářským poklesem v poslední době.
H. ZÁJEM UNIE
1. Předběžná poznámka
(134)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Při určování zájmu Unie se vycházelo z posouzení různých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců/obchodníků a uživatelů dotčeného výrobku.
(135)
Připomíná se, že při předchozích přezkumech se mělo za to, že přijetí opatření není proti zájmům Unie. Navíc jelikož je současné šetření přezkumem před pozbytím platnosti, vyžaduje analýzu situace, ve které jsou antidumpingová opatření již zavedena, a posouzení případného nepřiměřeného záporného dopadu současných antidumpingových opatření na dotčené strany.
(136)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda existují přesvědčivé důvody vedoucí k závěru, že zachování opatření by v tomto konkrétním případě nebylo v zájmu Unie, navzdory výše uvedeným závěrům o pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a obnovení újmy.
2. Zájmy výrobního odvětví Unie
(137)
Je třeba připomenout, že vysoká zisková rozpětí dosažená v roce 2007 a v období přezkumného šetření byla výsledkem zvýšení prodejních cen. Přitom se nepředpokládá, že tento činitel bude v nadcházejících letech přetrvávat.
(138)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je životaschopným a konkurenceschopným odvětvím, které se dokáže přizpůsobovat měnícím se podmínkám na trhu. Tento závěr potvrzuje zejména příznivý vývoj všech hlavních ukazatelů újmy v průběhu posuzovaného období. Zachování opatření od posledního přezkumu před pozbytím platnosti přispělo k obnově finanční situace výrobního odvětví Unie a zvláště úrovně cen na trhu Unie.
(139)
Výrobní odvětví Unie během posuzovaného období prokázalo zájem o trh s křemíkem v Unii a významně zvýšilo svou efektivnost. Výrobní odvětví Unie podstatně investovalo nejen do zvýšení své výrobní kapacity, ale také do rozvoje výzkumu a technologií pro metalurgický proces výroby křemíku s vysokým stupněm čistoty určeného pro odvětví solární energetiky.
(140)
Trh s křemíkem pro solární energetiku představuje nový trh, který má vynikající vyhlídky vzhledem k očekávanému nárůstu využívání solární energie v nadcházejících letech. Pro výrobní odvětví Unie je tudíž životně důležité se na tomto novém trhu podílet. V této souvislosti lze zmínit, že dva výrobci v Unii plánují vybudovat v Unii dva nové závody na křemík pro solární energetiku, které mají pokrýt část potřeb trhu Unie. Je třeba poznamenat, že provedené investice do tohoto nového specializovaného trhu velice závisejí na tom, že v EU bude probíhat tradiční výroba křemíku, který je hlavní surovinou používanou při výrobě křemíku pro solární energetiku.
(141)
Jeden výrobce v Unii navíc oznámil, že plánuje investovat do nových výrobních zařízení v ČLR s cílem uspokojovat očekávané zvýšené potřeby čínského trhu v oblasti tradičního křemíku i křemíku pro solární energetiku.
(142)
Jak je uvedeno výše, kdyby platnost opatření skončila, velmi pravděpodobně by došlo k obnovení újmy, která by ohrozila nedávné investice výrobního odvětví Unie. Zachování opatření proti dumpingovému dovozu z ČLR je proto v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájmy dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení s výrobci
(143)
Komise rozeslala dotazníky všem známým dovozcům/obchodníkům, kteří nejsou ve spojení s výrobci. Odpovědi byly obdrženy od dvou takových dovozců, kteří jsou současně uživateli dotčeného výrobku. Vyjádřeními těchto společností se zabývá oddíl o zájmech uživatelů uvedený níže. Jeden dovozce/obchodník se přihlásil, ale neodpověděl na dotazník.
(144)
Vzhledem ke skutečnosti, že vedle pořizování křemíku z ČLR mají dovozci přístup také k dodávkám jak od výrobců v Unii, tak z třetích zemí, jež nejsou předmětem antidumpingových cel, jako jsou Norsko a Brazílie, které mají na trhu Unie podíl převyšující 56 %, se má za to, že na trhu Unie je zajištěna hospodářská soutěž.
(145)
Na základě výše uvedeného a vzhledem k tomu, že žádní obchodníci nespolupracovali a že nic nesvědčí o opaku, byl vyvozen závěr, že současná platná opatření nemají podstatný záporný účinek na jejich finanční situaci a že zachování opatření by dovozce nepostihlo.
4. Zájmy uživatelů
(146)
Připomíná se, že sdružení uživatelů v chemickém průmyslu EUSMET podalo žádost o současný prozatímní přezkum omezený na zkoumání dumpingu. Komise rozeslala dotazníky všem známým uživatelům a jejich sdružením, kteří nejsou ve spojení s výrobci. Při šetření spolupracovalo dvanáct uživatelů, z nichž někteří jsou hlavními dovozci čínského křemíku, který byl zařazen do režimu aktivního zušlechťovacího styku. Kromě toho spolupracovalo ještě jedno sdružení uživatelů, které podávalo vyjádření.
(147)
Hlavními průmyslovými uživateli křemíku v Unii jsou chemický průmysl a odvětví hliníku, na které v uvedeném pořadí připadá 60 % a 40 % spotřeby Unie.
(148)
V chemickém průmyslu je křemík hlavní surovinou jednak pro výrobu silikonů určených pro široké spektrum využití, zejména v automobilovém průmyslu a stavebnictví, a jednak pro výrobu polykrystalického křemíku, používaného v elektronickém průmyslu a solární energetice. Podíl křemíku na výrobních nákladech u různých typů silikonů a polykrystalického křemíku se pohyboval od 2 % do 35 % v závislosti na výrobním procesu jednotlivých typů navazujících výrobků. V průměru se však podíl křemíku na celkových výrobních nákladech silikonů pohyboval mezi 11 a 21 %, zatímco u polykrystalických křemíků mezi 2 a 10 %. S antidumpingovým clem ve výši 19 % se dopad na výrobní náklady uvedených uživatelů v chemickém průmyslu, kteří své dodávky křemíku pořizují v ČLR, odhaduje na 2 až 4 %. Pro ostatní uživatele v chemickém průmyslu bude dopad méně významný.
(149)
Některé z chemických podniků spolupracujících při šetření byly hlavními dovozci čínského křemíku zařazeného do režimu aktivního zušlechťovacího styku, a tedy osvobozeného od antidumpingových cel. Tyto společnosti ovšem tvrdily, že nejsou s to clo absorbovat ani je přenést na odběratele a že režim aktivního zušlechťovacího styku neodstraňuje zátěž působenou platnými opatřeními, protože musí vynakládat značné zdroje na zatěžující celní a jiné správní postupy. Navíc se domnívaly, že jsou nuceny investovat do nových zařízení v ČLR, aby byly blízko zdroji levných surovin a zvýšily svou konkurenceschopnost na asijském trhu.
(150)
V odvětví hliníku je křemík rovněž důležitou surovinou, a to pro výrobu slévárenských slitin v rafinériích hliníku. Tyto slitiny se používají především v automobilovém průmyslu a stavebnictví. Podíl křemíku na výrobních nákladech se pohybuje od 8 % do 10 % v závislosti na jakosti použitého šrotu, který již obsahuje křemík. Většina rafinérií hliníku spolupracujících při šetření nakupovala křemík od jiných třetích zemí, na které se nevztahují antidumpingová cla kvůli skutečnosti, že jejich výrobky jsou určeny hlavně pro trh Unie, a nemohou tedy využít režim aktivního zušlechťovacího styku. S antidumpingovým clem ve výši 19 % se dopad na výrobní náklady uživatelů v odvětví hliníku, kteří veškeré své dodávky křemíku pořizují v ČLR, odhaduje asi na 2 %. Pro ostatní uživatele v odvětví hliníku bude dopad méně významný. Šetření ukázalo, že ziskovost rafinérií hliníku není obzvláště vysoká, a zdražování křemíku tak má na jejich zisky nepříznivý dopad kvůli omezenému prostoru.
(151)
Chemický průmysl zaměstnával kolem 14 000 lidí a odvětví hliníku 6 000. Zaměstnanost v chemickém průmyslu se za posuzované období zvýšila o 8 %, zatímco v odvětví hliníku zůstala stabilní.
(152)
Všichni uživatelé se důrazně postavili proti zachování opatření z důvodu, že opatření platila již příliš dlouho, že na trhu Unie uměle zvyšují cenovou úroveň křemíku bez ohledu na jeho původ a že výrobnímu odvětví Unie během období přezkumného šetření nevznikla újma. Avšak vzhledem k mimořádně vysokému podílu na trhu, který mají čínští vývozci u křemíku určeného pro aktivní zušlechťovací styk, a k hospodářské soutěži u křemíku určeného pro volný oběh není toto tvrzení opodstatněné. Bylo sice skutečně zjištěno, že výrobnímu odvětví Unie převážně nevznikla újma, ale v přezkumu před pozbytím platnosti je nutné posuzovat také otázku pravděpodobnosti, že dojde k obnovení újmy. Jak je uvedeno výše (viz zejména 133. bod odůvodnění), bylo v tomto případě shledáno, že taková pravděpodobnost existuje.
(153)
Sdružení EUSMET tvrdilo, že v OPŠ byl na trhu Unie nedostatek křemíku, jak dokazuje jeho tvrzení, že výrobci v třetích zemích neuspokojili objednávky některých jeho členů. Toto tvrzení však bylo nepodložené. Při posuzování dostupné kapacity na trhu vzalo sdružení EUSMET v úvahu pouze kapacitu výrobců v Unii, aniž by bralo ohled na dovoz z třetích zemí včetně Číny zařazený do režimu aktivního zušlechťovacího styku. Závěr tedy zní, že nedostatek neexistoval a že poptávka na trhu mohla být uspokojena na základě prodeje výrobního odvětví Unie a objemu dovozu.
(154)
Sdružení EUSMET také tvrdilo, že výrobní odvětví Unie záměrně omezuje výrobu sezónním zavíráním provozů a omezuje tak prodej na trhu Unie, aby mohlo kontrolovat prodejní ceny. Jeden výrobce v Unii se uchyloval k uzavírání provozu, ale během těchto období měl dostatek zásob, aby mohl dodávat svým odběratelům podle platných dlouhodobých smluv. Jiný výrobce v Unii určitým způsobem omezoval výrobu, ale pouze po období přezkumného šetření a nikoli opakovaně. Proto bylo tvrzení sdružení EUSMET, že uzavírání provozu mělo kontrolovat ceny, považováno za neopodstatněné.
(155)
Je pochopitelné, že kvůli zvýšení své konkurenceschopnosti chtějí mít uživatelé volný přístup k levným surovinám. Svobodnou volbu dodavatele považují za zásadně důležitou, protože neomezený přístup ke křemíku bude podle jejich názoru v budoucnosti ještě důležitější vzhledem k očekávanému nárůstu poptávky po křemíku do roku 2013, která bude do velké míry souviset s projekty solární energetiky. Sdružení EUSMET tvrdilo, že vzhledem k očekávanému nárůstu poptávky na trhu s křemíkem v Unii do roku 2013 se zvýší jeho údajný nedostatek. Nicméně poskytnuté údaje, z nichž tyto domněnky vycházejí, ukazují, že spotřeba Unie bude i v roce 2013 na nižší úrovni než během posuzovaného období. Proto neexistuje důvod, proč by budoucí poptávka po křemíku nemohla být uspokojena. Kromě toho svobodná volba dodavatele nemůže sama o sobě opodstatňovat přijetí dumpingových praktik. Hospodářská soutěž na trhu Unie vyžaduje rovné podmínky pro všechny hospodářské subjekty.
(156)
Uživatelé v chemickém průmyslu také upozornili na to, že výrobní odvětví Unie zůstane důležitým zdrojem dodávek jakožto záruka rychlé dostupnosti dotčeného výrobku, spolehlivosti dodávek a vyšší jakosti než u čínského výrobku.
(157)
Šetřením bylo nicméně zjištěno, že platná opatření nemají na jejich podnikání žádný významný záporný vliv. Konkrétně někteří uživatelé v chemickém průmyslu během posuzovaného období značně zvýšili dovoz křemíku z ČLR a většina z nich se vyznačovala zdravou finanční situací. Souhrnně se mělo stejně jako při předchozích přezkumech před pozbytím platnosti za to, že zachování opatření nebude mít významný nepříznivý vliv na průmyslové uživatele, a to také vzhledem k tomu, že se navrhují opatření na významně nižší úrovni.
5. Závěr o zájmu Unie
(158)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti prodloužení antidumpingových opatření.
I. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(159)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla opatření zachována, avšak na nižší úrovni. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání vyjádření k poskytnutým informacím. Příslušná předložená stanoviska byla analyzována, ale nevedla ke změně podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto antidumpingová opatření zachovat.
(160)
Na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo antidumpingové clo z dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a to na úrovni rozpětí újmy, na kterém jsou založena platná opatření, nebo na úrovni dumpingových rozpětí zjištěných při současném přezkumu, podle toho, která z těchto úrovní je nižší.
(161)
V důsledku toho budou opatření stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí, tj. 16,3 % pro jedinou skupinu společností, které bylo přiznáno individuální zacházení, a 21,0 % pro všechny ostatní společnosti.
(162)
Na tomto základě by opatření, která byla po šetření provedeném v souladu s článkem 13 základního nařízení rozšířena nařízením Rady (ES) č. 42/2007 (13) na dovoz křemíku zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli, měla být zachována, avšak na úrovních uvedených v 161. bodě odůvodnění.
(163)
Od vývozců v Korejské republice, kteří zamýšlejí podat žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení, bude vyžadováno vyplnění dotazníku, aby mohla Komise určit, zda je osvobození opodstatněné. Osvobození tohoto druhu lze udělit po posouzení tržní situace dotčeného výrobku, výrobní kapacity a využití kapacity, nákupu a prodeje a pravděpodobnosti přetrvávání praktik, pro něž neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, jakož i důkazů o dumpingu. Komise obvykle provede také inspekci na místě. Žádost by měla být zaslána Komisi se všemi příslušnými informacemi, zejména o jakýchkoli změnách činností společnosti spojených s výrobou a vývozem posuzovaného výrobku,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu křemíku, v současnosti kódu KN 2804 69 00, pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi
16,3 %
A971
Všechny ostatní společnosti
19 %
A999
3. Zachovává se rozšíření konečného antidumpingového cla použitelného na dovoz od „všech ostatních společností“ v Čínské lidové republice (tj. 19,0 %) na dovoz výrobku popsaného v odstavci 1 zasílaného z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Korejské republiky, či nikoli (kód TARIC 2804690010).
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Žádosti o osvobození od rozšířeného cla uvedeného v čl. 1 odst. 3 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Unie a musí být podepsány osobou, která je zmocněna k zastupování žadatele.
2. Žádost musí být zaslána na adresu:
European Commission
Directorate-General for Trade
Directorate B
Office: N-105 04/17
1049 Brussels
BELGIUM
Fax: +32 22956505
3. V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 může Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodnutím udělit dovozu od společností, které neobcházejí antidumpingová opatření uložená tímto nařízením, osvobození od rozšířeného cla uvedeného v čl. 1 odst. 3.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie a je platné po dobu pěti let.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 25. května 2010.