RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 803/2011
af 4. august 2011
om ophævelse af udligningstolden på importen af visse bredspektrede antibiotika med oprindelse i Indien og om afslutning af proceduren vedrørende denne import efter en fornyet undersøgelse foretaget i henhold til artikel 18, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 18,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Gældende foranstaltninger
(1)
I maj 2005, efter en kombineret udløbs- og interimsundersøgelse, (»den kombinerede undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 713/2005 (2) en endelig udligningstold på importen af visse bredspektrede antibiotika, nærmere bestemt amoxicillin trihydrat, ampicillin trihydrat og cefalexin, ikke i doseret stand eller i former eller pakninger til detailsalg (»den pågældende vare«) i øjeblikket henhørende under KN-kode ex29411000 og ex29419000, med oprindelse i Indien. Foranstaltningerne indførtes i form af en værditold på mellem 17,3 % og 32 %. De oprindelige foranstaltninger var blevet indført ved forordning (EF) nr. 2164/98 (3).
(2)
Efter en delvis interimsundersøgelse ændrede Rådet ved forordning (EF) nr. 1176/2008 (4) den udligningstoldsats, der skal gælde for en indisk eksportør.
1.2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(3)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (5) af de gældende endelige foranstaltninger modtog Kommissionen en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af forordning (EF) nr. 713/2005 i henhold til artikel 18, stk. 2, i grundforordningen, fra to EU-producenter: DSM og Sandoz (»ansøgerne«), som tegner sig for en betydelig del, nemlig over 50 %, af den samlede EU-produktion af visse bredspektrede antibiotika.
(4)
Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet subsidiering og skade for EU-erhvervsgrenen.
(5)
Før indledningen af udløbsundersøgelsen underrettede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 10, stk. 9, og artikel 22, stk. 1, den indiske regering om, at den havde modtaget en behørigt dokumenteret anmodning om en fornyet undersøgelse. Den indiske regering blev indkaldt til konsultationer med henblik på at kaste lys over situationen med hensyn til indholdet af anmodningen og nå til en gensidigt acceptabel løsning. Den indiske regering har reageret meget sent på denne opfordring, og derfor har sådanne konsultationer ikke fundet sted.
1.3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(6)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse og offentliggjorde den 12. maj 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (6) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 18.
1.4. Undersøgelse
1.4.1. Undersøgelsesperiode
(7)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet subsidiering omfattede perioden fra 1. april 2009 til 31. marts 2010 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
1.4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(8)
Kommissionen underrettede officielt ansøgerne, de øvrige kendte EU-producenter, de eksporterende producenter, importørerne, leverandørerne og de brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt den indiske regering om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(9)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(10)
I betragtning af det åbenbare store antal eksporterende producenter af den pågældende vare i Indien, som var nævnt i anmodningen, blev det anset for hensigtsmæssigt i henhold til grundforordningens artikel 27 at undersøge, om der burde anvendes stikprøver. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 27, anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelserne og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen. Kun tre eksporterende producenter gav sig til kende. Derfor blev der ikke foretaget stikprøver.
(11)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og til de parter, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget besvarelser fra tre producenter i Unionen, fra de tre eksporterende producenter og fra den indiske regering. Ingen af de øvrige producenter besvarede spørgeskemaet eller leverede oplysninger. Ingen af importørerne henvendte sig under stikprøveudtagningen, og ingen andre importører afgav oplysninger til Kommissionen eller gav sig til kende i løbet af undersøgelsen.
(12)
En af producenterne påstod, at vurderingen af EU-erhvervsgrenens situation også bør omfatte data fra en anden påstået EU-producent. Da det blev konstateret, at dette selskab ikke producerede den pågældende vare, blev denne påstand imidlertid afvist.
(13)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet subsidiering med deraf følgende skade, og fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende interesserede parter:
a)
EU-producenter:
-
DSM Anti-Infectives B.V., Delft, Nederlandene, der også besvarede Kommissionens spørgeskema på vegne af DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda, Spanien. Disse to selskaber er i det følgende samlet benævnt »DSM«
-
Deretil S.A. (tidligere DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Spanien, benævnt »Deretil« og
-
Sandoz GmbH, Kundl, Østrig, som også besvarede Kommissionens spørgeskema på vegne af Sandoz Industrial Products S.A., Barcelona, Spanien. Disse to selskaber er i det følgende samlet benævnt »Sandoz«.
b)
Eksporterende producenter i Indien:
-
Lupin Limited, Mumbai
-
M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh and Baddi og
-
Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon.
c)
Den indiske regering
-
Handelsministeriet, New Delhi.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(14)
Den vare, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, er samme vare, som var omfattet af Rådets forordning (EF) nr. 713/2005, nærmere bestemt amoxicillin trihydrat, ampicillin trihydrat og cefalexin, ikke i doseret stand eller i former eller pakninger til detailsalg, med oprindelse i Indien og henhørende under KN-kode ex29411000 og ex29419000 (»den pågældende vare«).
(15)
Ved undersøgelsen blev det i lighed med den tidligere fornyede undersøgelse bekræftet, at den pågældende vare og de varer, der er fremstillet og solgt af den eksporterende producent på hjemmemarkedet i Indien, samt de varer, der er fremstillet og solgt i Unionen af EU-producenterne, havde de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse og derfor var samme vare i henhold til grundforordningens artikel 2, litra c).
3. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET SUBSIDIERING
3.1. Indledning
(16)
Som nævnt ovenfor i betragtning 11 gav tre eksporterende producenter sig til kende og udfyldte spørgeskemaet. Men kun to af disse tre eksporterende producenter rapporterede, at de havde gennemført salg af den pågældende vare til Unionen i NUP.
(17)
På grundlag af de oplysninger, der var indeholdt i anmodningen om en fornyet undersøgelse, og besvarelserne af Kommissionens spørgeskema, undersøgte Kommissionen følgende ordninger, som angiveligt indebærer, at der ydes subsidier:
Landsdækkende ordninger:
a)
Advance Authorisation Scheme (»AAS«) (forhåndstilladelsesordning)
b)
Duty Entitlement Passbook Scheme (»DEPBS«) (toldgodtgørelsesordning)
c)
Export Promotion Capital Goods Scheme (»EPCGS«) (eksportfremmeordning for kapitalgoder)
d)
Focus Market Scheme (»FMS«)
e)
Duty Free Import Authorisation (»DFIA«) (ordning med toldfri import)
f)
Export Oriented Units (»EOU«)/Export Processing Zones (»EPZ«)/Special Economic Zones (»SEZ«)
g)
Export Credit Scheme (»ECS«) (eksportkreditordning) og
h)
Income Tax Exemption Scheme (»ITES«) (indkomstskattefritagelsesordning).
Regionale ordninger:
i)
Punjab Industrial Incentive Scheme (Punjabs industrifremmeordning) og
j)
Gujarat Industrial Incentive Scheme (Gujarats industrifremmeordning).
(18)
De nævnte ordninger a) til f) er baseret på Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (nr. 22 af 1992) (»loven om udenrigshandel«), der trådte i kraft den 7. august 1992. Ved loven om udenrigshandel bemyndiges den indiske regering til at udstede bekendtgørelser vedrørende eksport- og importpolitikken. Disse bekendtgørelser sammenfattes i »Foreign Trade Policy«-dokumenter (»FTP-dokumenter«), der udstedes af handelsministeriet hvert femte år og regelmæssigt ajourføres. To FTP-dokumenter er relevante for NUP i den foreliggende sag, nemlig FTP 04-09 og FTP 09-14. Sidstnævnte trådte i kraft i august 2009. Desuden fastsætter den indiske regering også procedurer for FTP 2004-2009 og FTP 2009-2014 i »Handbook of Procedures, volume I« (»Procedurehåndbogen«) (henholdsvis »HOP I 04-09« og »HOP I 09-14«). Procedurehåndbogen ajourføres også regelmæssigt.
(19)
Ordning g) er baseret på section 21 og 35A i Banking Regulation Act 1949 (»bankloven af 1949«), der tillader Reserve Bank of India (»RBI«) at vejlede forretningsbanker på eksportkreditområdet.
(20)
Ordning h) er baseret på Income Tax Act of 1961 (»indkomstskatteloven af 1961«), som ændres årligt ved Finance Act (»finansloven«).
(21)
Ordning i) forvaltes af delstaten Punjab og er baseret på Punjabs lov om industripolitik og incitamenter.
(22)
Ordning j) forvaltes af delstaten Gujarat og er baseret på Gujarats industrifremmepolitik.
3.2. Advance Authorisation Scheme (»AAS«) (forhåndstilladelsesordningen)
a) Retsgrundlag
(23)
Ordningen er nærmere beskrevet i punkt 4.1.1 til 4.1.14 i FTP 04-09 og FTP 09-14 og punkt 4.1 til 4.30A i HOP I 04-09 og i HOP I 09-14.
b) Støtteberettigelse
(24)
AAS består af seks underordninger, der er beskrevet nærmere i betragtning 25. Disse underordninger er bl.a. forskellige med hensyn til støtteberettigelsen. Producent-eksportører og forhandler-eksportører, der er »forbundne« med støttende producenter, kan anvende AAS for fysisk eksport og årligt behov. Producent-eksportører, der leverer til den endelige eksportør, kan anvende AAS for mellemleverancer. Hovedleverandører, der leverer til kategorier »ligestillet med eksport«, jf. punkt 8.2 i FTP 04-09 og FTP 09-14, såsom leverandører til eksportorienterede virksomheder (»EOU«), er berettiget til AAS for transaktioner ligestillet med eksport. Endelig er mellemleverandører til producent-eksportører berettiget til fordele i forbindelse med transaktioner ligestillet med eksport i henhold til underordningerne for attester til forudgående frigivelse (»ARO« -»Advance Release Order«) og løbende indenlandsk remburs.
c) Praktisk gennemførelse
(25)
Forhåndstilladelser kan udstedes for:
i)
fysisk eksport: Dette er den vigtigste underordning. Den gør det muligt toldfrit at importere råmaterialer til fremstilling af en specifik færdig eksportvare. »Fysisk« betyder i denne forbindelse, at eksportvaren skal forlade indisk territorium. Importtilladelsen og eksportforpligtelsen, herunder eksportvarens type, er specificeret i forhåndstilladelsen
ii)
årligt behov: En sådan forhåndstilladelse er ikke knyttet til en bestemt eksportvare, men til en bredere varegruppe (f.eks. kemiske og dermed forbundne produkter). Indehaveren af forhåndstilladelsen kan - op til en bestemt værditærskel, som fastsættes efter tidligere eksportresultater - toldfrit importere ethvert råmateriale, der skal benyttes til fremstilling af enhver vare i den relevante varegruppe. Indehaveren af tilladelsen kan vælge at eksportere enhver færdig vare i varegruppen, hvor sådanne toldfrie materialer er anvendt
iii)
mellemleverancer: Denne underordning omfatter tilfælde, hvor to producenter har til hensigt at fremstille én enkelt eksportvare og stå for hver sin del af produktionsprocessen. Den producent-eksportør, der fremstiller mellemproduktet, kan toldfrit importere råmaterialer og i den forbindelse opnå AAS for mellemleverancer. Den endelige eksportør færdiggør produktionen og er forpligtet til at eksportere den færdige vare
iv)
transaktioner ligestillet med eksport: Denne underordning gør det muligt for en hovedleverandør toldfrit at importere råmaterialer, som er nødvendige for produktionen af varer, der skal sælges i »transaktioner ligestillet med eksport« til de kundekategorier, der er anført i punkt 8.2.b) til f), g), i) og j) i FTP 04-09 og FTP 09-14. Ifølge den indiske regering forstås der ved transaktioner ligestillet med eksport transaktioner, hvor de leverede varer ikke forlader landet. En række kategorier af leverancer anses for at være transaktioner ligestillet med eksport, forudsat at varerne er fremstillet i Indien, f.eks. leverancer af varer til eksportorienterede virksomheder eller til virksomheder i særlige økonomiske områder (SEZ)
v)
ARO (attester til forudgående frigivelse): En indehaver af en forhåndstilladelse, der ønsker at anskaffe råmaterialerne fra indenlandske kilder i stedet for at importere dem direkte, kan vælge at anskaffe dem ved at anvende ARO'er. I sådanne tilfælde godkendes forhåndstilladelserne som ARO'er og påtegnes til den indenlandske leverandør ved levering af de derpå anførte varer. Påtegnelsen af ARO'erne giver den indenlandske leverandør ret til de fordele, der indrømmes transaktioner ligestillet med eksport, jf. punkt 8.3 i FTP 04-09 og FTP 09-14 (dvs. AAS for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, eksportrestitution og tilbagebetaling af endelige punktafgifter). Ved ARO-mekanismen ydes der refusion af skatter og afgifter til leverandøren, i stedet for at disse beløb tilbagebetales til den endelige eksportør i form af toldgodtgørelse eller -refusion. Skatter og afgifter kan refunderes for både lokale og importerede råmaterialer
vi)
løbende indenlandsk remburs: Denne underordning dækker også indenlandske leverancer til en indehaver af en forhåndstilladelse. Indehaveren af en forhåndstilladelse kan henvende sig til en bank for at åbne en indenlandsk remburs til fordel for en indenlandsk leverandør. Banken ugyldiggør forhåndstilladelsen til direkte import for den værdi og de varemængder, der købes i landet i stedet for at blive importeret. Den indenlandske leverandør vil være berettiget til de fordele, der indrømmes transaktioner ligestillet med eksport, jf. punkt 8.3 i FTP 04-09 og FTP 09-14 (dvs. AAS for mellemleverancer/transaktioner ligestillet med eksport, godtgørelse og tilbagebetaling af endelige forbrugsafgifter).
(26)
I NUP opnåede en af de to samarbejdsvillige eksportører indrømmelser under AAS. Den underordning, dette selskab anvendte, var i) fysisk eksport. Det er derfor ikke nødvendigt at undersøge, om de resterende uudnyttede underordninger er udligningsberettigede.
(27)
Importerede råmaterialer kan ikke afhændes og skal bruges til fremstilling af den færdige eksportvare. Eksportforpligtelsen skal opfyldes inden for en fastsat frist efter udstedelsen af forhåndstilladelsen. Efter den kombinerede undersøgelse er den blevet forlænget til 36 måneder (tidligere 24 måneder med mulighed for to forlængelser på hver seks måneder).
(28)
Af hensyn til de indiske myndigheders kontrol er indehaveren af en forhåndstilladelse retligt forpligtet til at føre et register over det faktiske forbrug (»korrekt og behørigt regnskab«) af toldfrit importerede varer eller varer købt på hjemmemarkedet for hver forhåndstilladelse, som pr. foreskrevet format (punkt 4.26 og 4.30 samt tillæg 23 i HOP I 04-09 og HOP I 09-14). Dette register skal revideres af en ekstern statsautoriseret revisor, som udsteder en attest om, at den foreskrevne fortegnelse og de relevante bogføringer er undersøgt, og at de oplysninger, der er afgivet i henhold til tillæg 23, er sande og korrekte i enhver henseende.
(29)
Med hensyn til anvendelse af AAS for fysisk eksport i NUP er både importtilladelsen og eksportforpligtelsen fastsat i mængde og værdi af den indiske regering og anført på forhåndstilladelsen. Desuden skal de tilsvarende transaktioner bekræftes på forhåndstilladelsen af statens embedsmænd på import- og eksporttidspunktet. Den mængde import, der er tilladt i henhold til denne ordning, fastsættes af den indiske regering på grundlag af såkaldte standard input/output-normer (»SION«). Der er fastsat SION'er for de fleste varer (herunder den pågældende vare), og de udstedes af den indiske regering. Efter den kombinerede undersøgelse er SION'erne blevet nedjusteret, og i NUP var salget for de vigtigste råmaterialer, afhængigt af produkt og rute, 2,3 % til 16,1 % lavere end i den kombinerede undersøgelse.
(30)
På trods af denne sænkning af SION'erne konstateredes det, at det faktiske forbrug for en af de pågældende produkttyper stadig var under SION'erne. Desuden blev det konstateret, at selskabet ikke førte register over forbruget, jf. betragtning 28 ovenfor (»tillæg 23«), kontrolleret af en ekstern revisor, selv om dette er obligatorisk. På trods af overtrædelsen af dette krav har virksomheden gjort brug af fordelene under AAS, der endvidere i lyset af den konstaterede overvurdering af SION'erne overskrider de retlige bestemmelser herfor.
d) Fremsatte bemærkninger
(31)
Den indiske regering og en eksporterende producent fremsatte bemærkninger om AAS.
(32)
Den indiske regering fremførte, at AAS fungerer som en tilladt godtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordning med en kontrolordning, der er i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag I, II og III til grundforordningen og er iværksat med henblik på at overvåge sammenhængen mellem toldfri råmaterialer og færdige eksportvarer. Den indiske regering fremførte yderligere, at kun eftergivelse eller godtgørelse af importafgifter ud over, hvad opkræves på indførte råmaterialer, der forbruges ved fremstillingen af eksporterede varer, ifølge grundforordningen kan udlignes. For så vidt angår en kontrolordning insisterede den på, at der forefandtes et fyldestgørende system. I denne forbindelse henviste den til en række kontrolelementer, der var tilgængelige for den indiske regering med henblik på denne kontrol, herunder SION, mængdeoplysninger i import- og eksportdokumenter og kontroller af indløsning efter indførsel og udførsel. Den indiske regering mindede også om, at ordningen foreskriver, at hvis der er uudnyttede materialer, skal der betales fuld told tillige med renter.
(33)
Den eksporterende producent, der havde benyttet AAS i forbindelse med sit EU-salg, havde ingen bemærkninger til resultaterne, hvad angår beskrivelse og praktisk gennemførelse som sammenfattet i punkt a) til c), men anfægtede dog en række tal i beregningen af subsidiebeløbet. Idet beregningen blev kontrolleret, og der ikke var behov for korrektioner, blev disse spørgsmål blev afklaret over for den pågældende virksomhed.
e) Konklusion
(34)
Fritagelsen for importtold er et subsidie, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2, dvs. et finansielt bidrag fra den indiske regering, der har medført en fordel for den undersøgte eksportør.
(35)
Desuden er AAS for fysisk eksport retligt betinget af eksportresultater og anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a). Uden en eksportforpligtelse kan en virksomhed ikke opnå fordele i henhold til denne ordning.
(36)
Ved nærværende udløbsundersøgelse er det derfor blevet bekræftet, at den vigtigste underordning, der blev benyttet i den aktuelle sag, ikke kan betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke reglerne i bilag I, (punkt i)), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse) til grundforordningen. Selv om der findes en kontrolordning eller -procedure til at bekræfte, hvorvidt der blev brugt råmaterialer ved fremstillingen af den eksporterede vare og i hvilke mængder (grundforordningens bilag II, del II, punkt 4), samt for substitutionsgodtgørelsesordningers vedkommende grundforordningens bilag III, del II, punkt 2), benyttede den indiske regering sig ikke konsekvent heraf. SION'erne kan ikke i sig selv anses for at være et system til kontrol af det faktiske forbrug, da de er blevet anset for at være for rundhåndede, og da det er fastslået, at for store indrømmede fordele ikke tilbagesøges af den indiske regering. Endvidere gennemførte den indiske regering ikke en effektiv kontrol på grundlag af korrekte registre over det faktiske forbrug. Den indiske regering foretog desuden heller ikke nogen yderligere undersøgelse på grundlag af de faktisk involverede råmaterialer, selv om det normalt er nødvendigt, når der ikke findes en effektiv kontrolordning (grundforordningens bilag II, del II, punkt 5, og bilag III, del II, punkt 3). Endelig er det blevet bekræftet, at inddragelsen af statsautoriserede revisorer i kontrolprocessen i praksis ikke sikret, selv om dette er påkrævet ved lov.
(37)
AAS for fysisk eksport er derfor udligningsberettiget.
f) Beregning af subsidiebeløbet
(38)
Da der ikke er tale om tilladte toldgodtgørelsesordninger eller substitutionsgodtgørelsesordninger, udgør den udligningsberettigede fordel eftergivelsen af den samlede importtold, der normalt betales ved import af råmaterialer. I denne henseende og hvad angår den indiske regerings påstand i betragtning 32 ovenfor, skal det bemærkes, at grundforordningen ikke kun indeholder bestemmelser om udligning af for store eftergivne afgiftsbeløb. Ifølge grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og dens bilag I, punkt i), kan der kun foretages udligning af for store eftergivne afgiftsbeløb, hvis betingelserne i bilag II og III til grundforordningen er opfyldt. Disse betingelser var imidlertid ikke opfyldt i dette tilfælde. Hvis det konstateres, at der ikke findes en passende overvågningsprocedure, finder ovennævnte undtagelse for godtgørelsesordninger således ikke anvendelse, og i stedet gælder derfor den normale regel om, at det er de ubetalte afgifter, der er givet afkald på, som skal udlignes, og ikke de beløb, som angiveligt er eftergivet for meget. Som det fremgår af grundforordningens bilag II, del II, og bilag III, del II, påhviler det ikke undersøgelsesmyndigheden at beregne sådanne eftergivelser af for store beløb. Tværtimod skal den ifølge grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), kun fastslå, at der foreligger tilstrækkelige beviser for, at en kontrolordning, der angiveligt anvendes, ikke er hensigtsmæssig.
(39)
Subsidiebeløbet for den eksportør, der benyttede AAS, blev beregnet på grundlag af de importafgifter, som der var givet afkald på (basistold og særlig tillægstold) for de varer, der var importeret i henhold til den underordning, som blev benyttet for den pågældende vare i NUP (tæller). I overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a), blev de gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket subsidiebeløbet, når der blev fremsat berettigede krav herom. Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over eksportomsætningen fra den pågældende vare i NUP som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder.
(40)
Den subsidiesats, der blev konstateret under denne ordning i NUP for den eneste samarbejdsvillige producent, der anvendte den, er på 12,3 %.
3.3. Duty Entitlement Passbook Scheme (»DEPBS«) (toldgodtgørelsesordning)
a) Retsgrundlag
(41)
DEPBS er beskrevet detaljeret i punkt 4.3 i FTP 04-09, i FTP 09-14 samt i kapitel 4 i HOP I 04-09 og i HOP I 09-14.
b) Støtteberettigelse
(42)
Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører kan benytte denne ordning.
c) Praktisk gennemførelse
(43)
En støtteberettiget eksportør kan anmode om DEPBS-kreditter, der beregnes som en procentdel af værdien af de varer, der eksporteres i henhold til denne ordning. Den indiske regering har fastsat sådanne DEPBS-satser for de fleste varer, herunder den pågældende vare. De fastsættes på grundlag af SION'er (jf. betragtning 29 ovenfor), og toldsatserne for denne formodede import, uanset om der rent faktisk er betalt importafgift eller ej. DEPBS-satserne for den pågældende vare i NUP i den aktuelle undersøgelse var 8 % for amoxicillin trihydrat og 7 % for ampicillin trihydrat og cefalexin og derfor i alle tilfælde højere end i den kombinerede undersøgelse.
(44)
For at være berettiget til fordelene under denne ordning skal en virksomhed foretage eksport. På tidspunktet for eksporttransaktionen skal eksportøren afgive en erklæring til den indiske regering, hvoraf det fremgår, at eksporten finder sted i henhold til DEPBS. For at varerne kan eksporteres, udsteder de indiske toldmyndigheder et eksportforsendelsesdokument som led i forsendelsesproceduren. Af dette dokument fremgår bl.a. størrelsen af den DEPBS-kredit, der skal indrømmes for den pågældende eksporttransaktion. Eksportøren kender på dette tidspunkt omfanget af den fordel, denne vil opnå. Når først toldmyndighederne har udstedt et eksportforsendelsesdokument, har den indiske regering ingen beføjelser med hensyn til indrømmelse af en DEPBS-kredit. Den DEPB-sats, der benyttes til at beregne fordelen, er den sats, der var gældende på tidspunktet for eksportangivelsen. Det er derfor ikke muligt at ændre fordelens størrelse efterfølgende.
(45)
Det konstateredes, at DEPBS-kreditter efter opfyldelsen af eksportforpligtelsen kan bogføres som indtægter i regnskaberne på et periodiseringsgrundlag, hvilket er i overensstemmelse med de indiske regnskabsstandarder. Sådanne kreditter kan benyttes til at betale told på senere import af enhver vare, der kan indføres uden restriktioner, undtagen kapitalgoder. Varer, der er importeret ved anvendelse af sådanne kreditter, kan sælges på hjemmemarkedet (og pålægges omsætningsafgift) eller anvendes på anden måde. DEPB-kreditter er frit omsættelige og gyldige i en periode på 24 måneder fra udstedelsesdatoen.
(46)
Ansøgninger om DEPBS-kreditter registreres elektronisk og kan dække et ubegrænset antal eksporttransaktioner. I realiteten findes der ingen faste frister med hensyn til at søge om DEPBS-kreditter. Det elektroniske system, der anvendes til forvaltning af DEPBS, udelukker ikke automatisk eksporttransaktioner, der foretages efter de frister, der er nævnt i kapitel 4.47 i HOP I 04-09 og HOP I 09-14. Endvidere - som anført i kapitel 9.3 i HOP I 04-09 og HOP I 09-14 - kan ansøgninger, der er modtaget efter udløbet af fristerne for indsendelse, altid tages i betragtning ved pålæggelse af en mindre bøde (f.eks. 10 % af godtgørelsen).
(47)
Det blev konstateret, at én samarbejdsvillig indisk eksporterende producent anvendte denne ordning i NUP.
d) Fremsatte bemærkninger
(48)
Den indiske regering fremførte, at »fordelen for modtageren« kun kan måles, og ordningens udligningsberettigelse kun bestemmes, når der sælges DEPBS-licenser på markedet, da disse kun vil indebære en fordel, hvis og når de sælges på markedet. Med andre ord vil DEPBS-kreditter ikke være udligningsberettigede, når de anvendes til betaling af told på importerede varer, der benyttes som råmaterialer til fremstilling af eksportvarer.
e) Konklusioner vedrørende DEPBS
(49)
Ved DEPBS ydes der subsidier, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. En DEPBS-kredit er et finansielt bidrag fra den indiske regering, da kreditten senere vil blive benyttet til at udligne importafgifter, hvorved den indiske regering giver afkald på toldindtægter, den ellers ville have fået. Desuden medfører DEPBS-kreditten en fordel for eksportøren, fordi selskabets likviditet forbedres, ikke kun hvis en licens sælges på markedet, således som det blev fremført af den indiske regering, men også hvis den anvendes til betaling af told på importerede varer.
(50)
Endvidere er DEPBS retligt betinget af eksportresultater, og ordningen anses derfor for specifik og udligningsberettiget, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a).
(51)
Denne ordning kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke de strenge regler, der er fastsat i grundforordningens bilag I, punkt i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse). En eksportør er ikke forpligtet til rent faktisk at forbruge de toldfrit importerede varer i produktionsprocessen, og kreditbeløbet beregnes ikke i forhold til de faktisk anvendte råmaterialer. Desuden forefindes der ingen ordning eller procedure, der skal fastslå, hvilke råmaterialer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om for stor betaling af importafgifter, jf. bilag I, punkt i), og bilag II og III til grundforordningen. Endelig er en eksportør berettiget til DEPBS-fordelene, uanset om den pågældende overhovedet importerer råmaterialer. For at opnå fordelen er det tilstrækkeligt for en eksportør blot at eksportere varer uden at påvise import af noget råmateriale. Selv eksportører, der køber alle deres råmaterialer lokalt og ikke importerer varer, der kan benyttes som råmaterialer, er således stadig berettiget til fordelene ved DEPBS.
f) Beregning af subsidiebeløbet
(52)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 2, og artikel 5 blev det udligningsberettigede subsidiebeløb beregnet som den fordel, som det konstateredes, at modtageren havde opnået i NUP. I denne forbindelse konstateredes det, at modtageren opnår fordelen på det tidspunkt, hvor der foretages en eksporttransaktion i henhold til denne ordning. På dette tidspunkt er det sandsynligt, at den indiske regering giver afkald på tolden, hvilket udgør et finansielt bidrag, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii).
(53)
I betragtning af ovenstående anses det for passende at betragte fordelen ved DEPBS som summen af de kreditter, der er opnået for alle eksporttransaktioner, der har fundet sted i henhold til denne ordning i NUP.
(54)
Når der blev fremsat berettigede krav herom, blev gebyrer, som var nødvendige for at opnå subsidiet, fratrukket kreditterne for at nå frem til subsidiebeløbene som tæller, jf. grundforordningens artikel 7, stk. 1, litra a).
(55)
Disse subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt over den samlede eksportomsætning i den nuværende undersøgelsesperiode som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, eksporterede eller transporterede mængder.
(56)
På baggrund af ovennævnte var den subsidiesats, der blev konstateret under denne ordning for den samarbejdsvillige eksporterende producent, der anvendte ordningen i NUP, på 6,9 %.
3.4. Export Promotion Capital Goods Scheme (»EPCGS«) (eksportfremmeordning for kapitalgoder)
a) Retsgrundlag
(57)
Den detaljerede beskrivelse af EPCGS findes i kapitel 5 i FTP 04-09 og FTP 09-14 samt i kapitel 5 i HOP I 04-09 og i HOP I 09-14.
b) Støtteberettigelse
(58)
Denne ordning kan benyttes af producent-eksportører, forhandler-eksportører, som er knyttet til støtteproducenter, samt leverandører af tjenesteydelser.
c) Praktisk gennemførelse
(59)
Med forbehold af en eksportforpligtelse har en virksomhed lov til at importere (nye og indtil ti år gamle brugte) kapitalgoder til nedsat told. Med henblik herpå udsteder den indiske regering efter anmodning og efter betaling af et gebyr en EPCGS-licens. Ordningen giver mulighed for en reduceret importtoldsats på 5 % på alle kapitalgoder, der indføres under ordningen. For at opfylde eksportforpligtelsen skal de importerede kapitalgoder anvendes til at fremstille en vis mængde eksportvarer inden for en bestemt periode. I henhold til FTP 09-14 kan der importeres kapitalgoder med en told på 0 % i henhold til EPCGS, men i sådanne tilfælde er perioden for indfrielse af eksportforpligtelsen kortere.
(60)
EPCGS-licensindehaveren kan også anskaffe kapitalgoderne i Indien. I så fald kan den lokale producent af kapitalgoder benytte fordelen ved toldfri import af dele, der er nødvendige til fremstilling af sådanne kapitalgoder. Alternativt kan den lokale producent gøre krav på fordelen ved transaktioner ligestillet med eksport, for så vidt angår levering af kapitalgoder til en EPCGS-licensindehaver.
(61)
Det blev konstateret, at begge samarbejdsvillige eksporterende producenter anvendte denne ordning i NUP.
d) Fremsatte bemærkninger
(62)
Efter offentliggørelsen anfægtede den indiske regering udligningsberettigelsen for EPCGS. Navnlig blev det fremført, at EPCGS-subsidier med hensyn til indkøb af kapitalgoder ikke længere burde behandles som betinget af eksportresultater, når eksportforpligtelsen allerede var opfyldt før NUP. En eksporterende producent, som konstateredes at have modtaget EPCGS-subsidier, gjorde gældende, at disse subsidier ikke burde have været taget i betragtning, da de ikke ville være blevet benyttet til køb af kapitalgoder, der anvendes til produktion af den pågældende vare.
e) Konklusion om EPCGS
(63)
Ved EPCGS ydes der subsidier, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. Toldnedsættelsen er et finansielt bidrag fra den indiske regering, da denne indrømmelse reducerer de toldindtægter, som den indiske regering ellers ville have haft. Desuden medfører toldnedsættelsen en fordel for eksportøren, fordi toldbesparelsen ved import forbedrer virksomhedens likviditet.
(64)
Påstanden om, at EPCGS-subsidier med hensyn til indkøb af kapitalgoder, hvor eksportforpligtelsen allerede var opfyldt før NUP, ikke længere burde være betinget af eksportresultater, må afvises. Det er ikke anfægtet, at EPCGS er retligt betinget af eksportresultater, da sådanne EPCGS-licenser ikke kan opnås uden en eksportforpligtelse. Den anses derfor for at være specifik og udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a). Det tidspunkt, hvor eksportforpligtelsen faktisk ville være opfyldt, er i denne sammenhæng ikke relevant. For så vidt angår spørgsmålet om, hvorvidt kapitalgoderne anvendes til fremstilling af det pågældende produkt, jf. kapitel 5.2 i FTP 09-14, giver EPCGS mulighed for import af kapitalgoder til præproduktions-, produktions- og postproduktionsformål, (herunder fuldstændig nedrivning (»CKD«) eller delvis nedrivning (»SKD«) heraf samt til computersoftwaresystemer). Det er derfor klart, at også varer, som ikke anvendes til produktion af den pågældende vare, kan drage fordel af EPCGS. Det blev desuden fastslået, at eksportforpligtelsen i henhold til EPCGS blev opfyldt ved eksport af den pågældende vare. Påstanden afvises derfor.
(65)
EPCGS kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelses- eller substitutionsgodtgørelsesordning i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii). Kapitalgoder er ikke omfattet af anvendelsesområdet for sådanne tilladte ordninger, jf. grundforordningens bilag I, punkt i), da de ikke forbruges ved produktionen af de eksporterede varer.
f) Beregning af subsidiebeløbet
(66)
Subsidiebeløbet blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 3, beregnet på grundlag af den ikke betalte told på importerede investeringsgoder, fordelt over en periode, der afspejler den normale afskrivningsperiode for sådanne investeringsgoder i den pågældende erhvervsgren. Der blev lagt renter til dette beløb for at afspejle den samlede værdi af fordelen over tid. Den kommercielle rente for lån i lokal valuta i NUP i Indien blev anset for passende til dette formål.
(67)
Dette subsidiebeløb er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, og 3, blevet fordelt på eksportomsætningen i NUP som behørig nævner, fordi subsidiet er betinget af eksportresultater.
(68)
Den subsidiesats, der blev fastsat for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i forbindelse med denne ordning i NUP, er på 0,1-0,5 %.
3.5. Focus Market Scheme (»FMS«)
a) Retsgrundlag
(69)
Den detaljerede beskrivelse af FMS findes i punkt 3.9.1 til 3.9.2.2 i FTP 04-09, i punkt 3.14.1 til 3.14.3 i FTP 09-14, i punkt 3.20 til 3.20.3 i HOP I 04-09 samt i punkt 3.8 til 3.8.2 i HOP I 09-14.
b) Støtteberettigelse
(70)
Alle producent-eksportører og forhandler-eksportører kan benytte denne ordning.
c) Praktisk gennemførelse
(71)
Under denne ordning er eksporten af alle varer til lande, der er meddelt i henhold til bilag 37(C) i HOP I 04-09 og HOP I 09-14, berettiget til en toldkredit på 2,5 % af fob-værdien af de varer, der er eksporteret i henhold til denne ordning. Visse former for eksportaktiviteter er udelukket fra denne ordning, f.eks. eksport af importerede eller omladede varer, transaktioner ligestillet med eksport, eksport af tjenester og eksportomsætning fra enheder, der opererer i særlige økonomiske områder. Visse former for varer er også udelukket fra denne ordning, f.eks. diamanter, ædelmetaller, malme, korn, sukker og olieprodukter.
(72)
Toldkreditterne i forbindelse med FMS er frit omsættelige og gyldige i en periode på 24 måneder fra datoen for udstedelse af det relevante toldgodtgørelsesdokument. De kan benyttes til at betale told på senere import af ethvert råmateriale eller enhver vare, herunder også kapitalgoder.
(73)
Toldgodtgørelsesdokumentet udstedes i eksporthavnen, efter at eksporten eller afsendelsen af varerne har fundet sted. Så længe ansøgeren tilvejebringer kopier af al relevant eksportdokumentation til myndighederne (f.eks. eksportordrer, fakturaer, forsendelsespapirer, bankbekræftelser), kan den indiske regering ikke frit bestemme, om der skal indrømmes toldkreditter.
d) Fremsatte bemærkninger
(74)
Efter meddelelsen fremførte den indiske regering, at toldgodtgørelsesdokumentet, indtil det sælges på markedet, ikke ville give nogen fordele overhovedet for modtageren og derfor ikke ville være udligningsberettiget. Det fremførtes, at FMS-kreditterne ikke vil være udligningsberettigede, når de anvendes til betaling af told på importerede varer, der benyttes som råmaterialer til fremstilling af eksportvarer. Den samarbejdsvillige eksporterende producent, der havde benyttet sig af fordelene ved FMS anførte, at ordningen er geografisk knyttet til andre lande, og at den ikke kan udlignes af Unionen.
e) Konklusion om FMS
(75)
Ved FMS ydes der subsidier, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2. En FMS-toldkredit er et finansielt bidrag fra den indiske regering, da kreditten senere vil blive benyttet til at udligne importafgifter, hvorved den indiske regering giver afkald på toldindtægter, den ellers ville have fået. Desuden medfører FMS-toldkreditten, uanset om toldgodtgørelsesdokumentet anvendes til at udligne importafgifter eller sælges på markedet, en fordel for eksportøren, fordi virksomhedens likviditet forbedres.
(76)
Endvidere er FMS retligt betinget af eksportresultater, og ordningen anses derfor for specifik og dermed udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a). Den omstændighed, at EU-landene ikke er omfattet af FMS, er ikke er i strid med hverken den praktiske gennemførelse af ordningen eller den måde, hvorpå fordelen ved FMS anvendes, jf. betragtning 72 til 74 ovenfor. Denne påstand måtte derfor afvises.
(77)
Ordningen kan ikke betragtes som en tilladt toldgodtgørelsesordning eller substitutionsgodtgørelsesordning, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, litra a), nr. ii). Den overholder ikke de strenge regler, der er fastsat i grundforordningens bilag I, punkt i), bilag II (definition af og regler for godtgørelse) og bilag III (definition af og regler for substitutionsgodtgørelse). En eksportør er ikke forpligtet til rent faktisk at forbruge de toldfrit importerede varer i produktionsprocessen, og kreditbeløbet beregnes ikke i forhold til de faktisk anvendte råmaterialer. Der findes ingen ordning eller procedure med henblik på at fastslå, hvilke råmaterialer der forbruges ved fremstillingen af den eksporterede vare, eller om der har været tale om for stor betaling af importafgifter, jf. grundforordningens bilag I, punkt i), og bilag II og III. En eksportør er berettiget til fordelene ved FMS, uanset om de overhovedet importerer råmaterialer. For at opnå fordelen er det tilstrækkeligt for en eksportør blot at eksportere varer uden at påvise import af noget råmateriale. Selv eksportører, der anskaffer alle deres råmaterialer lokalt og ikke importerer varer, der kan benyttes som råmaterialer, er således stadig berettigede til fordelene ved FMS. Desuden kan en eksportør anvende FMS-toldkreditter til at importere kapitalgoder, selv om disse ikke er omfattet af anvendelsesområdet for tilladelige toldgodtgørelsesordninger (jf. grundforordningens bilag I, punkt i)), da de ikke forbruges ved produktionen af de eksporterede varer.
f) Beregning af subsidiebeløbet
(78)
Det udligningsberettigede subsidiebeløb blev beregnet og udtrykt ved den fordel, som det blev konstateret, at modtageren har opnået i NUP, og som den samarbejdende eksporterende producent på tidspunktet for eksporttransaktionen har opført på et periodiseringsgrundlag som indtægt. Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2 og 3, blevet fordelt over eksportomsætningen i NUP som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder.
(79)
Den fastslåede subsidiesats med hensyn til denne ordning i NUP for den samarbejdsvillige eksporterende producent, der anvender ordningen, andrager 0,1 %.
3.6. Duty Free Imports Authorisation (»DFIA«) (ordning med toldfri import)
(80)
Det blev i undersøgelsen konstateret, at den samarbejdende indiske producent ikke opnåede fordele af DFIA i NUP. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
3.7. Export Oriented Units (»EOU«)/Export Processing Zones (»EPZ«)/Special Economic Zones (»SEZ«)
(81)
Det blev i undersøgelsen konstateret, at de samarbejdende indiske producenter ikke opnåede fordele af EOU, EPZ eller SEZ i NUP. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere disse ordninger yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
3.8. Export Credit Scheme (»ECS«) (eksportkreditordning)
a) Retsgrundlag
(82)
Ordningen er beskrevet i Master Circular on Rupee/Foreign Currency Export Credit & Customer Services to Exporters DBOD No DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 fra RBI, der er rettet til alle forretningsbanker i Indien.
b) Støtteberettigelse
(83)
Denne ordning kan benyttes af producent-eksportører og forhandler-eksportører.
c) Praktisk gennemførelse
(84)
Under denne ordning fastsætter RBI obligatoriske maksimumsrentesatser for eksportkreditter både i indiske rupees og i udenlandsk valuta, som forretningsbankerne kan pålægge en eksportør. ECS består af to underordninger, nemlig en ordning for eksportkredit før forsendelse (pakkekredit), som omfatter kreditter, der ydes en eksportør med henblik på finansiering af køb, forarbejdning, fremstilling, pakning og/eller forsendelse af varer forud for eksporten, samt en ordning for eksportkredit efter forsendelse, der tilvejebringer arbejdskapitallån til finansiering af eksporttilgodehavender. RBI pålægger også bankerne at afsætte en vis andel af deres nettobankkredit til eksportfinansiering.
(85)
Som følge af et sådant Master Circular fra RBI kan eksportører opnå eksportkreditter til rentesatser, der er gunstigere end renter for almindelige kommercielle kreditter (»kontantkreditter«), der udelukkende fastsættes på markedsvilkår. Forskellen i satserne kan indskrænkes for virksomheder med god kreditværdighed. Det kan faktisk være muligt for virksomheder med høj kreditværdighed at opnå eksportkreditter og kontantkreditter på samme vilkår.
d) Konklusion om ECS
(86)
De præferentielle rentesatser for en ECS-kredit, der er fastsat i det i betragtning 85 nævnte Master Circular fra RBI, kan reducere en eksportørs renteomkostninger i forhold til renter, der udelukkende er fastsat på markedsvilkår, og medfører i dette tilfælde en fordel for en sådan eksportør, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 2. Eksportfinansiering er ikke i sig selv mere sikker end hjemmemarkedsfinansiering. Den betragtes faktisk sædvanligvis som mere risikabel, og den sikkerhed, der kræves for en bestemt kredit, er uanset finansieringsobjektet en rent kommerciel afgørelse for den enkelte forretningsbank. Forskelle i rentesatserne mellem forskellige banker er et resultat af RBI's metode til at fastsætte individuelle udlånsrentesatser for hver enkelt forretningsbank. Desuden ville forretningsbankerne ikke være forpligtede til at give låntagere af eksportfinansiering en muligvis mere fordelagtig rente for eksportkreditter i udenlandsk valuta.
(87)
Selv om de præferentielle kreditter i henhold til ECS ydes af forretningsbanker, er denne fordel et finansielt bidrag fra staten, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. iv). I den forbindelse skal det bemærkes, at det hverken i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. iv), eller i WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger kræves, at der udbetales penge fra det offentlige - dvs. godtgørelse fra den indiske regering til forretningsbankerne - for at der skal være tale om subsidier, men kun at staten giver pålæg om at udføre funktioner, der er omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), ii) eller iii). RBI er et offentligt organ og er derfor omfattet af den definition af »staten«, der er anført i grundforordningens artikel 2, litra b). Banken er 100 % statsejet, forfølger mål for den offentlige politik (f.eks. pengepolitikken), og dens ledelse udpeges af den indiske regering. RBI giver instrukser til private organer, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. iv), andet led, idet forretningsbankerne er forpligtet til at overholde de betingelser, RBI fastsætter bl.a. med hensyn til de maksimumsrentesatser, der er fastsat i Master Circular fra RBI, samt RBI's bestemmelser om, at forretningsbanker skal afsætte en vis del af deres nettobankkredit til eksportfinansiering. Det forpligter forretningsbankerne til at udføre funktioner, der er omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), i dette tilfælde långivning i form af præferentiel eksportfinansiering. En sådan direkte overførsel af midler i form af lån på særlige vilkår ville normalt påhvile staten, og denne praksis afviger ikke reelt fra normal statslig praksis, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. iv). Dette subsidie anses for at være specifikt og udligningsberettiget, da de præferentielle rentesatser kun indrømmes ved finansiering af eksporttransaktioner og derfor er betinget af eksportresultater, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 4, første afsnit, litra a).
e) Beregning af subsidiebeløbet
(88)
Subsidiebeløbet er blevet beregnet på grundlag af forskellen mellem den rente, som blev betalt for eksportkreditter, der blev benyttet i NUP, og den rente, der skulle have været betalt for de almindelige kreditter på markedsvilkår, der blev anvendt af den eneste samarbejdende eksporterende producent, der benyttede sig af ordningen. Dette subsidiebeløb (tæller) er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, blevet fordelt i forhold til den samlede eksportomsætning i NUP som behørig nævner, da subsidiet er betinget af eksportresultater og ikke blev ydet i forhold til de fremstillede, producerede, eksporterede eller transporterede mængder.
(89)
Den fastslåede subsidiesats med hensyn til denne ordning i NUP for den samarbejdsvillige eksporterende producent, der anvendte ordningen, var ubetydelig.
3.9. Income Tax Exemption Scheme (ITES) (indkomstskattefritagelsesordning)
(90)
Det blev i undersøgelsen konstateret, at den samarbejdende indiske producent ikke opnåede fordele af ITES i NUP. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
3.10. Punjab Industrial Incentive Scheme (Punjabs industrifremmeordning)
(91)
Det blev i undersøgelsen konstateret, at de samarbejdende indiske producenter ikke opnåede fordele af Punjabs industrifremmeordning i NUP. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
3.11. Gujarat Industrial Incentive Scheme (Gujarats industrifremmeordning).
(92)
Det blev i undersøgelsen konstateret, at de samarbejdende indiske producenter ikke opnåede fordele af Gujarats industrifremmeordning i NUP. Det var derfor ikke nødvendigt at analysere denne ordning yderligere i forbindelse med nærværende undersøgelse.
3.12. Udligningsberettigede subsidiebeløb
(93)
For de undersøgte eksporterende producenter udgør de udligningsberettigede subsidiebeløb, der blev fastsat i overensstemmelse med grundforordningen, mellem 7,5 % og 12,4 %, udtrykt i værdi. Disse subsidiebeløb overstiger den bagatelgrænse, der er omhandlet i grundforordningens artikel 14, stk. 5.
(94)
Kommissionen finder derfor, at der fortsat forekom subsidiering i NUP, jf. grundforordningens artikel 18.
3.13. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping
(95)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til, at der fortsat eller igen vil blive ydet subsidier.
(96)
I denne forbindelse skal det erindres, at kun to kendte eksporterende producenter af den pågældende vare udviste samarbejdsvilje. Disse eksportørers andel af det samlede salg i Unionen af den pågældende vare fra de indiske eksporterende producenter kan ikke fastslås ud fra tilgængelige statistiske oplysninger i Indien eller Unionen. Disse statistiske data tyder dog på, at der findes andre producenter, som kunne sælge den pågældende vare til Unionen.
(97)
Det blev fastslået, at de samarbejdsvillige eksporterende producenter i NUP fortsat opnåede fordele af udligningsberettigede subsidier fra den indiske regering. Ovennævnte undersøgte subsidieringsordninger medfører tilbagevendende fordele, og der er ingen tegn på, at de vil blive afviklet eller ændret i overskuelig fremtid, eller at de samarbejdsvillige eksporterende producenter vil ophøre med at drage fordel af disse ordninger.
(98)
Der foreligger ingen oplysninger, som tyder på, at de øvrige eksporterende producenter ikke ville fortsætte med at drage fordel af de ovenfor undersøgte subsidieordninger. Det konkluderes derfor, at subsidieringen fortsætter på landsdækkende plan.
(99)
På baggrund af ovennævnte resultater konkluderes det, at subsidieringen er fortsat i NUP, og at den sandsynligvis vil fortsætte i fremtiden.
4. EU-PRODUKTIONEN
(100)
I den fornyede undersøgelsesperiode blev samme vare fremstillet i Unionen af følgende producenter: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA og Antibioticos S.A.. Ansøgerne anmodede om en udløbsundersøgelse af de gældende antisubsidieforanstaltninger. Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i anmodningen og oplysninger indsamlet fra EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion. På dette grundlag blev den samlede EU-produktion i NUP anslået til 7 093 tons.
(101)
De EU-producenter, der tegner sig for den samlede produktion i Unionen, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 1, i det følgende benævnt »EU-erhvervsgrenen«. Da samme vare fremstillet af de tre EU-producenter, der besvarede et spørgeskema, i undersøgelsesperioden tegnede sig for op til 95 % af den samlede EU-produktion af samme vare, anses disse producenters oplysninger for at være repræsentative for hele EU-erhvervsgrenen.
5. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
5.1. Indledende bemærkning
(102)
Med henblik på en analyse af importmængder og -priser i den betragtede periode, anvendtes Eurostats importstatistikker for Taric-kode 2941101010, 2941102010 og 2941900030 for 2007 og 2008 og Taric-kode 2941100010 og 2941900030 for året 2009 og fremefter.
(103)
I betragtning af antallet af producenter i Unionen og det forhold, at en EU-producent fremstillede samme vare under en forarbejdningsaftale med en anden producent, er oplysningerne vedrørende EU-erhvervsgrenen af hensyn til fortrolighed kun fremstillet som indekstal eller intervaller.
5.2. Forbruget på EU-markedet
(104)
Samme vare sælges af EU-erhvervsgrenen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder og sælges/overføres til forretningsmæssigt forbundne virksomheder med henblik på yderligere forarbejdning.
(105)
Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder blev anset for at finde sted på »det frie marked«. Salg/overførsler til forretningsmæssigt forbundne enheder blev anset for at finde sted på et »bundet marked«.
(106)
Kommissionen beregnede det åbenbare forbrug i Unionen af den pågældende vare og samme vare som summen af:
-
den samlede importmængde af den undersøgte vare i Unionen som rapporteret af Eurostat
-
salgsmængden i Unionen af samme vare fremstillet af EU-erhvervsgrenen
-
EU-erhvervsgrenens afsætning på bundne markeder af samme vare og
-
andre kendte EU-producenters anslåede salg af samme vare i Unionen.
(107)
Det bør bemærkes, at salg i henhold til forarbejdningsaftaler mellem to EU-producenter for at undgå dobbelttælling af salgsmængden blev udelukket fra ovennævnte beregning.
(108)
På ovennævnte grundlag steg EU-forbruget af den pågældende vare og samme vare gradvist med 28 % i den betragtede periode:
Forbrug (tons)
2007
2008
2009
NUP
Den pågældende vare og samme vare
6 601
7 021
7 783
8 423
Indeks
100
106
118
128
5.3. Importen fra Indien
5.3.1. Importmængde, markedsandel og priser på importen fra Indien
Import (tons)
2007
2008
2009
NUP
Import af den pågældende vare med henblik på fri omsætning
32,6
16,1
1,9
1,4
Indeks
100
49
6
4
Import af den pågældende vare under ordningen for aktiv forædling
45,5
3,7
15,5
14,5
Indeks
100
8
34
32
(109)
Ifølge oplysninger fra Eurostat er mængden af importen af den pågældende vare fra Indien med henblik på fri omsætning faldet med 96 % i den betragtede periode. I 2008 observeredes et betydeligt fald på 51 procentpoint, som blev efterfulgt af en yderligere nedgang på 43 procentpoint i 2009 og 2 procentpoint i NUP.
(110)
En lidt anden tendens kunne iagttages for importen under ordningen for aktiv forædling, der er fri for udligningstold og told. Efter et første fald i importen på 92 % mellem 2007 og 2008 steg importen i 2009 og forblev forholdsvis stabil i NUP.
Gennemsnitlig importpris (EUR/ton)
2007
2008
2009
NUP
Import af den pågældende vare med henblik på fri omsætning
25 863
28 934
34 758
19 200
Indeks
100
112
134
74
Import af den pågældende vare under ordningen for aktiv forædling
35 616
37 443
30 894
30 044
Indeks
100
105
87
84
(111)
Den gennemsnitlige importpris på den pågældende vare fra Indien til fri omsætning steg med 34 % mellem 2007 og 2009 og faldt derefter kraftigt i NUP til et niveau 26 % lavere end i 2007. Også priserne på importen under ordningen for aktiv forædling udviste nedadgående tendens og faldt med 16 % i den betragtede periode. De forskellige pristendenser for de to importordninger kan forklares ved, at den type pågældende vare, som primært blev importeret - cefalexin - var forholdsmæssigt dyrere end andre typer.
Markedsandel for importen fra Indien
2007
2008
2009
NUP
Import af den pågældende vare med henblik på fri omsætning
0,5 %
0,2 %
0,0 %
0,0 %
Indeks
100
46
5
3
Import af den pågældende vare under ordningen for aktiv forædling
0,7 %
0,1 %
0,2 %
0,2 %
Indeks
100
8
29
25
(112)
Markedsandelen for importen fra Indien til fri omsætning eller under ordningen for aktiv forædling, var meget lav i den betragtede periode og faldt i begge tilfælde.
(113)
Én EU-producent tilkendegav, at importen fra Indien, der var baseret på Eurostat-data, var blevet forkert beregnet, idet indiske eksportstatistikker angiver højere eksportmængder end Eurostat. I denne forbindelse bør det bemærkes, at det er Kommissionens faste praksis at anvende Eurostat som grundlag for importstatistikker. Det skal desuden bemærkes, at de indiske eksportstatistikker ikke angiver den endelige destination for eksporten, samt hvorvidt denne rent faktisk er kommet ind i Unionen. Denne påstand måtte derfor afvises.
5.3.2. Prisunderbud
(114)
Som følge af den ekstremt lave importmængde fra Indien til fri omsætning på EU-markedet kunne der ikke drages anvendelige konklusioner med hensyn til prisunderbud. Med hensyn til importen under ordningen for aktiv forædling var underbudsmargenen negativ. Denne import udgjorde mindre end 10 tons og vedrørte kun én produkttype (cefalexin), som også er den dyreste, og som er en mindre udbredt varetype på markedet. Det blev derfor konkluderet, at transaktionsoplysningerne om importen under ordningen for aktiv forædling ikke var repræsentative med henblik på en anvendelig beregning af underbud og ikke egnede sig til nærmere analyse.
(115)
Én EU-producent fremførte, at en separat analyse af de to kategorier af import, henholdsvis til fri omsætning og under ordningen for aktiv forædling, ikke var i overensstemmelse med fremgangsmåden i den tidligere fornyede undersøgelse og desuden i strid med Kommissionens faste praksis.
(116)
I denne forbindelse skal det bemærkes, at den mængde, der importeres enten under ordningen for aktiv forædling eller til fri omsætning som konkluderet i betragtning 115 ikke var tilstrækkelig til, at der kunne drages anvendelige konklusioner. I betragtning af den lave kumulerede mængde gælder denne konklusion ligeledes for denne mængde.
5.4. Import fra andre tredjelande
Import fra tredjelande
2007
2008
2009
NUP
Mængde (ton)
Singapore
1 557,7
1 448,2
2 030,5
2 425,3
Indeks
100
93
130
156
Kina
487,6
622,5
1 176,9
1 234,7
Indeks
100
128
241
253
Oman
373,4
438,5
301,7
287,9
Indeks
100
117
81
77
Andre tredjelande
67,8
327,5
74,2
73,2
Indeks
100
483
109
108
I alt
2 486,5
2 836,7
3 583,3
4 021,1
Indeks
100
114
144
162
(117)
Importen af den vare, der er omfattet af undersøgelsen, fra andre lande end Indien steg med 62 % i den betragtede periode, og markedsandelen steg kraftigt med mere end 10 procentpoint fra 37,6 % til 47,7 %, hvilket faldt sammen med det øgede forbrug på EU-markedet. Blandt de eksporterende lande har Singapore, Kina og Oman har været de største leverandører på EU-markedet.
Gennemsnitlig importpris pr. ton (EUR)
2007
2008
2009
NUP
Singapore
44 218
36 590
27 007
22 485
Indeks
100
83
61
51
Kina
29 515
26 622
21 224
20 683
Indeks
100
90
72
70
Oman
29 875
27 665
23 440
22 597
Indeks
100
93
78
76
Andre tredjelande
38 324
35 987
45 628
46 938
Indeks
100
94
119
122
I alt
39 020
32 953
25 193
22 385
Indeks
100
84
65
57
(118)
De gennemsnitlige importpriser fra tredjelande er faldet betydeligt, nemlig med 43 % i løbet af den betragtede periode. Selv om priserne på varerne fra de vigtigste eksportlande (Singapore, Kina og Oman) underbød EU-priserne med ca. 20 % i NUP fra vare til vare, og importmængderne kan betragtes som betydelige, påvirkede denne lavprisimport tilsyneladende ikke EU-erhvervsgrenens rentabilitet.
(119)
Én EU-producent fremførte, at analysen af udviklingen af den gennemsnitlige importpris burde have taget hensyn til de forskellige varetyper. I denne forbindelse bør det bemærkes, at analysen af bl.a. prisudviklingen i overensstemmelse med fast praksis bør foretages på grundlag af den pågældende vare, uanset hver enkelt varetypes andel. Det bemærkes endvidere, at der i denne sag ikke blev draget nogen konklusion på basis af udviklingen i priserne på importen fra tredjelande i den betragtede periode. Ovennævnte påstand måtte derfor afvises.
(120)
Alle EU-producenter fremførte, at importen fra bl.a. Kina og Oman hovedsagelig består af amoxicillin trihydrat til veterinær brug, og at dette burde have været taget i betragtning i analysen af ovennævnte priser. I denne forbindelse bemærkes det, at den undersøgte vare omfatter antibiotika til både mennesker og dyr. Oplysningerne til støtte for denne påstand blev ikke dokumenteret. Påstanden måtte derfor afvises.
(121)
Én EU-producent stillede spørgsmålstegn ved det grundlag, hvorpå prissammenligninger for amoxicillin trihydrat og ampicillin trihydrat blev foretaget i NUP, i betragtning af at der i Eurostats data ikke skelnes mellem disse to varetyper. Da det i denne forbindelse blev konstateret, at EU-erhvervsgrenens priser for disse to varetyper var sammenlignelige, var det ikke urimeligt at foretage en aggregeret prissammenligning.
(122)
For så vidt angår importen fra Singapore hævdede alle EU-producenter, at denne fandt sted til overførselspris mellem forretningsmæssigt forbundne parter. Under disse omstændigheder ville inddragelsen af denne import fordreje de gennemsnitlige priser fra andre tredjelande. Det bemærkes, at ovennævnte konklusion med hensyn til underbudsmargenen ikke ville ændres væsentligt, hvis denne import blev udelukket fra prissammenligningen, og at den konklusion, at lavprisimporten ikke påvirkede EU-erhvervsgrenens rentabilitet fortsat ville være gyldig.
5.5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(123)
For følgende økonomiske indikatorer for EU-erhvervsgrenen fandtes det, at en anvendelig analyse og evaluering måtte koncentreres om situationen på det frie marked: salgsmængde og salgspriser på EU-markedet, markedsandel og rentabilitet. Når det var muligt og berettiget, blev resultaterne efterfølgende sammenlignet med oplysningerne for det bundne marked for at tilvejebringe et fuldstændigt billede af EU-erhvervsgrenens situation.
(124)
For så vidt angår andre økonomiske indikatorer fremgik det imidlertid af undersøgelsen, at disse kun med rimelighed kunne undersøges med henvisning til den samlede aktivitet. Produktionen (til såvel det bundne som det frie marked), kapaciteten, kapacitetsudnyttelsen, lagerbeholdningerne, investeringerne, beskæftigelsen, produktiviteten, lønningerne, væksten samt evnen til at tilvejebringe kapital afhænger af den samlede aktivitet, uanset om produktionen er bundet eller sælges på det frie marked.
(125)
Som følge af bemærkninger modtaget fra en EU-producent om den endelige fremlæggelse af de kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at afslutte proceduren, er nogle af de økonomiske indikatorer i nedenstående betragtninger blevet korrigeret. Disse ændringer var ikke af en sådan art, at de kunne ændre konklusionen med hensyn til EU-erhvervsgrenens situation.
5.5.1. Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse
2007
2008
2009
NUP
Kapacitet (indeks)
100
100
104
107
Produktion (indeks)
100
95
96
98
Kapacitetsudnyttelse (indeks)
100
95
92
91
(126)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet var stabil mellem 2007 og 2008, inden den steg med 4 % fra 2008 til 2009 og med yderligere 3 procentpoint i NUP.
(127)
Produktionsmængden fulgte imidlertid ikke denne stigning på grund af en EU-producents uforudsete tekniske vanskeligheder i 2008, hvor produktionsmængden faldt med 5 % og gradvist igen steg frem til NUP.
(128)
Som følge af stigningen i produktionskapaciteten kombineret med et lille fald i produktionen, faldt kapacitetsudnyttelsen støt i den betragtede periode og nåede i NUP et niveau, der var 9 % lavere end i 2007.
5.5.2. Salgsmængde, salgspris og markedsandel
5.5.2.1.
Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne parter i Unionen
2007
2008
2009
NUP
Mængde (indeks)
100
97
93
99
Gennemsnitlig salgspris (indeks)
100
121
104
104
Markedsandel (indeks)
100
90
79
78
(129)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne parter i NUP var lidt lavere end i 2007, faldt med 7 % i 2009 og steg derefter med 6 procentpoint i NUP.
(130)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris på EU-markedet steg med 4 % i løbet af den betragtede periode. Priserne steg først kraftigt med 21 % i 2008, før de faldt med 17 procentpoint i 2009 for derefter at forblive stabile i NUP.
(131)
Én EU-producent fremførte, at indvirkningen af importen fra Indien på EU-erhvervsgrenens priser ikke var blevet vurderet korrekt. I denne forbindelse skal det for det første bemærkes, at der ikke blev konstateret underbud som nævnt ovenfor i betragtning 115. Som angivet i foregående betragtning, steg EU-erhvervsgrenens priser desuden med 4 % i løbet af den betragtede periode. Under disse omstændigheder konkluderes det, at importen fra Indien ikke havde nogen negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation.
(132)
Det faldende salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne parter var afspejlet i udviklingen af markedsandelen, som faldt med 22 procentpoint i NUP i forhold til 2007.
5.5.2.2.
Det bundne marked i Unionen
2007
2008
2009
NUP
Mængde (indeks)
100
115
122
128
Gennemsnitlig salgspris (indeks) for det bundne salg
100
100
111
110
Markedsandel (indeks)
100
109
104
100
(133)
Mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne parter var faldende trods en stigende efterspørgsel i den betragtede periode, steg det bundne salg med 28 %.
(134)
EU-erhvervsgrenens markedsandel på det bundne marked steg med 9 procentpoint i 2008, før den faldt gradvist til niveauet i 2007.
5.5.2.3.
Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne parter, salg på bundne markeder og til bundne anvendelser
2007
2008
2009
NUP
Mængde (indeks)
100
107
108
114
Markedsandel (indeks)
100
100
92
90
(135)
EU-erhvervsgrenens markedsandel som helhed blev målt ved tilsætning af frie og bundne markedsmængder i Unionen. Selv om denne mængde i den betragtede periode steg med 14 %, faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med 10 procentpoint, samtidig med at forbruget steg med 28 % i samme periode. Dette viser, at EU-erhvervsgrenen ikke drog fordel af væksten i forbruget.
5.5.3. Lagerbeholdninger
Lagerbeholdninger
2007
2008
2009
RIP
Mængde (indeks)
100
74
63
46
(136)
Lagerbeholdningerne faldt med 54 % fra 2007 til slutningen af NUP, hvilket hovedsagelig skyldtes den øgede bundne efterspørgsel.
5.5.4. Rentabilitet
5.5.4.1.
Rentabilitet på det frie marked
2007
2008
2009
NUP
Indeks
100
447
218
253
(137)
Rentabiliteten af EU-erhvervsgrenens salg til ikke forretningsmæssigt forbundne parter på EU-markedet forbedredes betydeligt med 153 procentpoint i NUP. Denne udvikling kan forklares ved en gennemsnitlig stigning i priserne på 2 % og et fald i produktionsomkostningerne. Sammenlignet med den fortjenstmargen, der opnåedes i NUP for den sidste udløbsundersøgelse er fortjenesten blevet forøget med mere end 400 procentpoint.
(138)
Det bør bemærkes, at EU-erhvervsgrenens fortjeneste med undtagelse af 2007 lå over målfortjenesten som fastsat i den tidligere udløbsundersøgelse, dvs. 10 % (»målfortjenesten«) for den betragtede periode.
(139)
To EU-producenter påstod, at rentabiliteten ikke var blevet vurderet korrekt, da den fortjeneste, der var opnået af forretningsmæssigt forbundne leverandører blev fratrukket deres omkostninger. I denne henseende er det fast praksis at fratrække den fortjeneste, som forretningsmæssigt forbundne parter, som er involveret i produktionen af råmaterialer, har haft. På denne baggrund måtte påstanden afvises.
5.5.4.2.
Rentabiliteten af bundne salg
2007
2008
2009
NUP
Indeks
100
55
153
151
(140)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet på bundne salg på EU-markedet forbedres med 51 % i NUP. Denne udvikling skyldes hovedsagelig en gennemsnitlig prisstigning på 10 %. Da denne prisudvikling imidlertid er baseret på interne afregningspriser, kan der ikke drages anvendelige konklusioner heraf.
5.5.5. Investeringer, investeringsafkast, likviditet og evnen til at rejse kapital
2007
2008
2009
NUP
Investeringer (indeks)
100
246
342
129
Afkast af investeringer (indeks)
100
233
52
62
Likviditet (indeks)
100
236
83
107
(141)
Investeringerne steg i den betragtede periode. Investeringerne vedrørte en øgning af produktionskapaciteten med henblik på at få kontrol over både det bundne og det frie marked.
(142)
Det fremgik endvidere af undersøgelsen, at investeringsafkastet, altså nettofortjenesten før skat, på varen udtrykt som en procentdel af den bogførte nettoværdi af de anlægsaktiver, der var afsat til varen, faldt i den betragtede periode.
(143)
Likviditeten steg med 7 % i den betragtede periode, da den faldende rentabilitet kunne opvejes af et fald i lagerbeholdningerne i den anden halvdel af den betragtede periode.
5.5.6. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
2007
2008
2009
NUP
Beskæftigelse (indeks)
100
106
111
109
Produktivitet (indeks)
100
89
87
89
Lønninger (indeks)
100
104
106
106
(144)
Beskæftigelsen steg med 9 % i den betragtede periode i tråd med investeringerne i produktionskapacitet, mens gennemsnitslønningerne kun steg med 6 %. Produktiviteten faldt samlet med 11 % efter de uforudsete tekniske vanskeligheder, som en EU-producent havde haft.
5.5.7. De udligningsberettigede subsidiers størrelse, genrejsningen efter tidligere subsidiering
(145)
I betragtning af mængden af den subsidierede import fra Indien kan virkningerne af det faktiske subsidiebeløb ikke betragtes som betydelige.
(146)
EU-erhvervsgrenens situation er forbedret væsentligt siden den sidste fornyede undersøgelse og i den betragtede periode. Det kan derfor vurderes, at EU-erhvervsgrenen var i stand til at genrejse sig fuldstændigt efter tidligere subsidiering.
5.6. Konklusion om EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(147)
Mellem 2007 og NUP var mængden af subsidieret import af den pågældende vare ubetydelig. Med undtagelse af visse skadesindikatorer, f.eks. for markedsandel, produktionsmængde og investeringsafkast, udviklede de fleste skadesindikatorer, herunder rentabilitet (+ 153 %), salgspriser (+ 4 %), salgsmængde (+ 14 %), beskæftigelse (+ 10 %) og investeringer (+ 29 %) sig positivt i den betragtede periode. Fortjenesten på EU-markedet var, undtagen i 2007, over den målfortjeneste, der blev fastsat i den tidligere udløbsundersøgelse (10 %). Den positive tendens, der fremgår af størstedelen af indikatorerne, skyldes hovedsagelig EU-erhvervsgrenens pålidelighed og de mangeårige kunderelationer, den har udviklet igennem de seneste år, foruden det prisniveau, den har kunnet opnå på markedet.
(148)
Én EU-producent hævdede, at analysen af pris- og fortjensttendenser bør tage hensyn til mangelen på råmaterialer i 2007 og 2008. Det blev hævdet, at denne mangel har ført til usædvanlige stigninger i priser og fortjeneste i 2008 og i mindre grad i 2009. Som det kan ses i tabel 5.5.2.1 og 5.5.4.1 gælder det ekstraordinære pris- og fortjenstniveau kun for 2008. De fortjenester, der opnåedes i 2009 og i NUP, synes ikke længere at være påvirket af mangelen på råmaterialer. Konklusionen i betragtning 139 ovenfor, at overskuddet i hele den betragtede periode lå over målfortjenesten, forbliver gyldig.
(149)
For så vidt angår det bundne salg, sikrede EU-erhvervsgrenens mulighed for at sælge en del af sin produktion på det bundne marked en høj kapacitetsudnyttelse og gjorde det muligt for EU-erhvervsgrenen at sprede sine faste omkostninger og forblive konkurrencedygtig med hensyn til omkostninger.
(150)
Det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen i betragtning af den positive udvikling i dens indikatorer ikke må anses for at have lidt væsentlig skade i den betragtede periode.
5.7. Virkningen af den subsidierede import
(151)
I betragtning af de lave mængder af den pågældende vare, der blev importeret i Unionen i den betragtede periode, har den subsidierede import ikke haft en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens resultater. Som anført ovenfor konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i den betragtede periode.
6. SANDSYNLIGHED FOR FORNYET SKADE
(152)
Det skal erindres, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt væsentlig skade i den betragtede periode, da de fleste skadesindikatorer udviste positive tendenser i denne periode. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 2, blev det derfor undersøgt, om det var sandsynligt, at de gældende foranstaltningers udløb ville føre til fornyet skade.
6.1. Uudnyttet kapacitet i det pågældende land
(153)
Undersøgelsen viste, at kapacitetsudnyttelsen for de tre samarbejdsvillige indiske producenter havde nået et meget højt niveau i NUP. På dette grundlag ser det ud til, at uudnyttet kapacitet i en situation uden foranstaltninger kun i begrænset omfang vil blive rettet mod EU-markedet.
(154)
Efter fremlæggelsen hævdede en række EU-producenter, at den uudnyttede kapacitet i Indien var stor, og at kapacitetsudnyttelsen hos de samarbejdsvillige indiske eksporterende producenter ikke var repræsentativ for den indiske sektor som helhed. Én EU-producent hævdede endda, at den uudnyttede kapacitet hos syv førende indiske eksportører ville udgøre mængder, der er langt større end forbruget på det frie marked i Unionen.
(155)
I denne forbindelse skal det for det første understreges, at kapacitetsudnyttelsen hos de tre samarbejdende eksporterende producenter var en vejet gennemsnitlig beregning baseret på verificerede data og specifikt vedrørende den pågældende vare. Desuden var de pågældende tre samarbejdsvillige eksporterende producenter store producenter, og de var at finde blandt de syv indiske eksportører, som af ansøgeren er betegnet som »førende«. Derimod var de oplysninger, som EU-producenterne fremlagde om disse syv indiske producenters ledige kapacitet, hovedsagelig baseret på »markedsviden« og kunne ikke - selv om der udtrykkeligt var anmodet herom - underbygges af solidt faktuelt bevismateriale. Derfor måtte der ses bort fra disse oplysninger, og det blev bekræftet, at den indiske uudnyttede kapacitet ud fra de efterprøvede oplysninger i sagen synes at være begrænset.
6.2. De indiske eksporterende producenters eksportadfærd
(156)
På grundlag af oplysninger fra officielle indiske statistikker blev det konstateret, at priserne ved eksportsalg til Indiens ti vigtigste eksportmarkeder i gennemsnit var omkring 20 % lavere end priserne ved EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet i NUP. Disse indiske eksportpriser var på linje med priserne hos de andre vigtige aktører på EU-markedet, jf. betragtning 119 ovenfor. Det konstateredes, at importen af varer til lave priser i den betragtede periode fra disse andre lande ikke havde en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens resultater. Under disse omstændigheder konkluderes det, at de indiske eksportpriser, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe, sandsynligvis ikke vil være skadelige for EU-erhvervsgrenen, da denne allerede uden at lide væsentlig skade har været udsat for konkurrence fra andre eksporterende lande, der udviser samme prisadfærd.
(157)
To EU-producenter fremførte desuden, at de indiske producenter, hvis foranstaltningerne skulle udløbe, vil omdirigere den eksport, der i øjeblikket sælges på andre markeder, til Unionen på grund af EU-markedets attraktive priser. For det første skal det bemærkes, at indiske producenter, hvis de omdirigerer deres eksport til Unionen, vil komme i konkurrence med andre tredjelande, der allerede eksporterer betydelige mængder til Unionen. Som nævnt i betragtning 119 ovenfor er det konkluderet, at importen fra tredjelande til priser svarende til Indiens priser ved eksport til andre markeder ikke har påvirket EU-erhvervsgrenens resultater. På dette grundlag konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen, hvis mængden af den indiske eksport til Unionen til priser svarende til priserne på andre eksportmarkeder stiger, ikke vil lide væsentlig skade.
(158)
To EU-producenter fremførte desuden, at den kendsgerning, at der i USA var importforbud over for visse antibiotikaproduktionsanlæg i Indien, ville føre til omdirigering af yderligere mængder til EU-markedet. I denne forbindelse forbliver konklusionerne i foregående betragtning vedrørende en mulig omdirigering af eksport imidlertid gyldige.
6.3. Det bundne marked
(159)
Mens det bundne marked udgjorde 50 til 60 % af EU-erhvervsgrenens frie og bundne marked i den betragtede periode, steg forbruget på EU-erhvervsgrenens bundne marked i løbet af samme periode med mere end 20 %. I betragtning af dette markeds kendetegn og størrelse må det formodes, at det bundne marked, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe, ikke vil blive påvirket af den sandsynlige stigning i den indiske eksport, og det vil derfor fortsat sikre en høj kapacitetsudnyttelse og stordriftsfordele for EU-erhvervsgrenen.
6.4. Konklusion om sandsynligheden for fornyet skade
(160)
På baggrund af ovenstående konkluderedes det, at den subsidierede import fra Indien, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe, sandsynligvis ikke forårsage væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen, da de fleste skadesindikatorer udviklede sig positivt i den betragtede periode på trods af en betydelig og stigende import fra andre lande til priser i lighed med dem, der anvendtes ved indisk eksport til andre lande. Det konkluderedes derfor, at det ikke var sandsynligt, at der igen ville forekomme skade, hvis foranstaltningerne fik lov til at udløbe.
7. UNIONENS INTERESSER
(161)
Én EU-producent fremførte, at der burde have været gennemført en analyse af Unionens interesser. Da det er konkluderet, at der ikke er sandsynlighed for fornyet skade, tjener en undersøgelse af Unionens interesser ikke noget formål. På denne baggrund afvistes påstanden.
8. SÆRLIG OVERVÅGNING
(162)
I betragtning af konklusionen om sandsynligheden for fortsat subsidiering, jf. betragtning 100 ovenfor, og den virkning, dette kan få for den fremtidige samhandel, vil Kommissionen overvåge mængderne af importen af den pågældende vare. Hvis der forekommer en betydelig ændring i disse mængder, vil Kommissionen overveje, hvilke foranstaltninger der eventuelt skal træffes.
(163)
Overvågningen vil være begrænset til en periode på to år efter offentliggørelsen af nærværende forordning.
9. OPHØR
(164)
I lyset af resultatet af denne fornyede undersøgelse anses det for hensigtsmæssigt at ophæve udligningstolden på importen af visse bredspektrede antibiotika med oprindelse i Indien.
(165)
De interesserede parter er underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke undersøgelsen foreslås afsluttet, og har haft lejlighed til at fremsætte bemærkninger. De modtagne bemærkninger er behandlet under de relevante rubrikker ovenfor og har ikke været af en sådan art, at de kunne ændre ovenstående konklusioner -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Udløbsundersøgelsen af udligningsforanstaltningerne vedrørende importen af visse bredspektrede antibiotika, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex29411000 og ex29419000, med oprindelse i Indien, der blev indledt i henhold til artikel 18, stk. 2, i forordning (EF) nr. 597/2009, afsluttes, og de gældende foranstaltninger over for importen med oprindelse i Indien ophæves.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 4. august 2011.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 803/2011
ze dne 4. srpna 2011,
kterým se na základě přezkumu podle čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 597/2009 zrušuje vyrovnávací clo na dovoz určitých širokospektrých antibiotik pocházejících z Indie a ukončuje řízení týkající se tohoto dovozu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 18 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
V květnu 2005 uložila Rada po kombinovaném přezkumu opatření před pozbytím platnosti a prozatímním přezkumu (dále jen „kombinovaný přezkum“) nařízením (ES) č. 713/2005 (2) konečné vyrovnávací clo z dovozu určitých širokospektrých antibiotik, jmenovitě trihydrátu amoxicilinu, trihydrátu ampicilinu a cefalexinu, které nejsou v odměřených dávkách nebo upravené ve formě nebo v balení pro drobný prodej (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex29411000 a ex29419000, pocházejících z Indie. Opatření měla formu valorického cla v rozmezí od 17,3 % do 32 %. Původní opatření byla uložena nařízením Rady (ES) č. 2164/98 (3).
(2)
Po provedení částečného prozatímního přezkumu změnila Rada nařízením (ES) č. 1176/2008 (4) sazbu vyrovnávacího cla použitelnou na jednoho indického vývozce.
1.2 Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(3)
Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) konečných opatření obdržela Komise od dvou výrobců v Unii žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti nařízení (ES) č. 713/2005 podle čl. 18 odst. 2 základního nařízení. Uvedení dva výrobci jsou společnost DSM a společnost Sandoz (dále jen „žadatelé“), které představují podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých širokospektrých antibiotik v Unii.
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení subvencování a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(5)
Před zahájením přezkumu před pozbytím platnosti a v souladu s čl. 10 odst. 9 a čl. 22 odst. 1 základního nařízení upozornila Komise indickou vládu, že obdržela náležitě doloženou žádost o přezkum. Indická vláda byla přizvána ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci s ohledem na obsah žádosti a dospět k oboustranně přijatelnému řešení. Indická vláda odpověděla na tuto výzvu velmi pozdě, a proto k žádným takovým konzultacím nedošlo.
1.3 Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(6)
Po konzultaci s poradním výborem byl vyvozen závěr, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a Komise dne 12. května 2010 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s článkem 18 základního nařízení.
1.4 Šetření
1.4.1 Období šetření
(7)
Šetření ohledně přetrvávání nebo obnovení subvencování proběhlo v období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
1.4.2 Strany dotčené šetřením
(8)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, dodavatele a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a rovněž indickou vládu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(9)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(10)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců dotčeného výrobku v Indii, kteří byli uvedeni v žádosti, se v souladu s článkem 27 základního nařízení považovalo za vhodné zvážit, zda by se měl provést výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 27 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu. Přihlásili se pouze tři vyvážející výrobci. Proto se výběr vzorku nepoužil.
(11)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily, ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi obdržela od tří výrobců v Unii, tří vyvážejících výrobců a od indické vlády. Žádný jiný výrobce neodpověděl na dotazník ani neposkytl žádné informace. Během výběru vzorků se nepřihlásil žádný dovozce a žádný jiný dovozce nedodal Komisi informace ani se nepřihlásil v průběhu šetření.
(12)
Jeden výrobce tvrdil, že při posouzení situace výrobního odvětví Unie by se mělo rovněž přihlédnout k údajům od jiného údajného výrobce v Unii. Jelikož však bylo zjištěno, že uvedená společnost nevyráběla šetřený výrobek, byla tato žádost zamítnuta.
(13)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:
a)
Výrobci v Unii:
-
společnost DSM Anti-Infectives B.V., Delft (Nizozemsko), která také odpověděla na dotazník Komise jménem společnosti DSM Anti-Infectives Chemferm S.A., Santa Perpetua de Mogoda (Španělsko). Tyto dvě společnosti jsou dále společně označovány jako „DSM“,
-
společnost Deretil S.A. (původně DSM Anti-Infectives Deretil S.A.), Almeria, Španělsko, dále jen „Deretil“, a
-
společnost Sandoz GmbH, Kundl (Rakousko), která také odpověděla na dotazník Komise jménem společnosti Sandoz Industrial Products S.A., Barcelona (Španělsko). Tyto dvě společnosti jsou dále společně označovány jako „Sandoz“.
b)
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Lupin Limited, Mumbaí,
-
M/s Surya Pharmaceuticals Ltd., Chandigarh a Baddi, a
-
Ranbaxy Laboratories Limited, Gurgaon.
c)
Indická vláda
-
ministerstvo obchodu, Dillí.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je totožný s výrobkem, jehož se týkalo nařízení (ES) č. 713/2005, tedy trihydrát amoxicilinu, trihydrát ampicilinu a cefalexin, které nejsou v odměřených dávkách nebo upravené ve formě nebo v balení pro drobný prodej, v současnosti kódů KN ex29411000 a ex29419000, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).
(15)
Stejně jako v případě předchozího přezkumného šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácím trhu v Indii, stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu Unie mají tytéž základní fyzické a technické vlastnosti a tatáž použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ SUBVENCOVÁNÍ
3.1 Úvod
(16)
Jak bylo uvedeno v 11. bodě odůvodnění, přihlásili se tři vyvážející výrobci, kteří vyplnili dotazník. Pouze dva z těchto tří vyvážejících výrobců však uvedli, že během období přezkumného šetření prodávali dotčený výrobek do Unie.
(17)
Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:
Celostátní režimy:
a)
režim předběžných povolení („AAS“);
b)
režim Duty Entitlement Passbook („DEPB“);
c)
režim Export Promotion Capital Goods („EPCG“);
d)
režim Focus Market Scheme („FMS“);
e)
povolení bezcelního dovozu;
f)
program jednotek orientovaných na vývoz/program vývozních zpracovatelských zón/program zvláštních ekonomických zón;
g)
program vývozních úvěrů a
h)
režim osvobození od daně z příjmu.
Regionální programy:
i)
program státu Paňdžáb týkající se průmyslových pobídek a
j)
program státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek.
(18)
Režimy uvedené výše v písmenech a) až f) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Pro období přezkumného šetření, které se vztahuje na tento případ, jsou relevantní dva dokumenty o politice zahraničního obchodu, a sice FTP 04-09 a FTP 09-14. Druhý dokument vstoupil v platnost v srpnu 2009. Indická vláda kromě toho stanoví postupy pro dokumenty FTP 04-09 a FTP 09-14 v Příručce postupů, svazku I („Handbook of Procedures, Volume I“, dále jen „HOP I 04-09“ a „HOP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.
(19)
Program uvedený v písmeni g) vychází z § 21 a § 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje Indické centrální bance (dále jen „ICB“) dávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů.
(20)
Režim uvedený v písmeni h) vychází ze zákona o daních z příjmu z roku 1961, který je každoročně pozměňován finančním zákonem.
(21)
Program uvedený v písmeni i) je spravován vládou státu Paňdžáb a vychází z kodexu průmyslové politiky a pobídek vlády státu Paňdžáb.
(22)
Program uvedený v písmeni j) je spravován vládou státu Gudžarát a vychází z politiky státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek.
3.2 Režim předběžných povolení
a) Právní základ
(23)
Podrobný popis tohoto režimu je uveden v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14 a v odstavcích 4.1 až 4.30 A příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(24)
Režim předběžných povolení sestává z šesti podprogramů, jak je podrobněji popsáno v 25. bodě odůvodnění. Tyto podprogramy se mimo jiné liší v rozsahu způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ k pomocným výrobcům, jsou způsobilí pro režim předběžných povolení na fyzický vývoz a pro režim předběžných povolení na roční potřebu. Pro režim předběžných povolení na dodávky meziproduktů jsou způsobilí vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 FTP 04-09 a FTP 09-14, např. dodavatelé jednotky orientované na vývoz, jsou způsobilí pro režim předběžných povolení na domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podprogramů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu.
c) Praktické provádění
(25)
Předběžná povolení mohou být vydávána na:
i)
fyzický vývoz: jedná se o hlavní podprogram. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit indické území. Bezcelní dovozní množství a vývozní povinnost zahrnující typ výrobku určeného na vývoz jsou uvedeny v předběžném povolení,
ii)
roční potřebu: toto předběžného povolení není spojeno s určitým výrobkem určeným na vývoz, ale se širší skupinou výrobků (např. chemické a příbuzné výrobky). Držitel předběžného povolení může - do určité hodnoty stanovené jeho předchozí vývozní činností - bezcelně dovážet jakýkoli vstup potřebný k výrobě jakéhokoli položky spadající do dané skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla,
iii)
dodávky meziproduktů: tento podprogram se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek určený na vývoz a rozdělí proces výroby. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiál a pro tento účel může získat předběžné povolení na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt,
iv)
domnělý vývoz: tento podprogram umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupy potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odst. 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) FTP 04-09 a FTP 09-14. Podle indické vlády odkazuje domnělý vývoz na ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, jako např. dodávky zboží pro jednotku orientovanou na vývoz nebo pro společnost, která se nachází ve zvláštní ekonomické zóně,
v)
ARO: držitel předběžného povolení, který si hodlá opatřit vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost opatřit si je oproti ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce v nich uvedených položek. Domácí dodavatel má v případě potvrzení ARO nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 FTP 04-09 a FTP 09-14 (tj. režim předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V rámci mechanismu ARO jsou daně a cla vraceny dodavateli místo konečnému vývozci ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích vstupů i v případě dovezených vstupů,
vi)
tuzemský back-to-back akreditiv: tento podprogram se opět týká domácích dodávek pro držitele předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Na předběžné povolení pro přímý dovoz banka započítává pouze hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel má nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 FTP 04-09 a FTP 09-14 (tj. režim předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně).
(26)
Během období přezkumného šetření získal jeden ze dvou spolupracujících vývozců úlevy spadající pod režim předběžných povolení. Podprogram, který tato společnost využila, byl podprogram uvedený v bodě i) fyzický vývoz. Není proto nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podprogramů.
(27)
Dovážený vstupní materiál je nepřenosný a musí být použit k výrobě výsledného výrobku určeného na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání předběžného povolení. Po kombinovaném přezkumu byla tato lhůta prodloužena na 36 měsíců (24 měsíců s možností dvojího prodloužení, vždy o šest měsíců).
(28)
Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést registr skutečné spotřeby („pravdivou a řádnou evidenci“) bezcelně dováženého zboží/zboží nakupovaného z domácích zdrojů v případě každého předběžného povolení ve stanoveném formátu (odstavce 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 04-09 a HOP I 09-14). Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/kontrolor nákladů a provedené práce, který vydává potvrzení, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné.
(29)
Pokud jde o režim předběžných povolení využívaný během období šetření pro fyzický vývoz, jsou dovozní množství a vývozní povinnost pevně stanoveny co do množství a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v předběžném povolení. Kromě toho musí být v době dovozu a vývozu odpovídající transakce zaznamenány v předběžném povolení vládními úředníky. Objem dovozu povolený v rámci tohoto režimu je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů. Standardní normy vstupů a výstupů existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku a jsou vydávány indickou vládou. Po kombinovaném přezkumu byly standardní normy vstupů a výstupů sníženy a během období přezkumného šetření byly v případě surovinových vstupů a v závislosti na výrobku a cestě o 2,3 % až 16,1 % nižší než během kombinovaného přezkumu.
(30)
I přes toto snížení standardních norem vstupů a výstupů bylo zjištěno, že u jednoho z dotčených druhů výrobků byla stále skutečná spotřeba nižší než standardní normy vstupů a výstupů. Kromě toho bylo zjištěno, že společnost nevedla povinný registr spotřeby uvedený v 28. bodě odůvodnění („dodatek 23“), což mohl ověřit externí účetní. Přestože tato společnost nedodržela uvedený požadavek, využívala výhod režimu předběžných povolení, které proto vzhledem k zjištěnému nadhodnocení standardních norem vstupů a výstupů přesahovaly právní ustanovení.
d) Připomínky po poskytnutí informací
(31)
Indická vláda a jeden vyvážející výrobce předložili připomínky k režimu předběžných povolení.
(32)
Indická vláda tvrdila, že režim předběžných povolení funguje jako povolený systém vracení nebo vracení u náhradních vstupů, pro který existuje ověřovací systém v souladu s ustanoveními příloh I, II a III základního nařízení, přičemž účelem tohoto ověřovacího systému je monitorování spojitosti mezi bezcelně dováženými vstupy a výslednými výrobky určenými na vývoz. Indická vláda dále tvrdila, že podle základního nařízení lze napadnout pouze prominutí nebo vrácení dovozních poplatků uložených navíc mimo dovozní poplatky uložené na dovážené vstupy, které jsou spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku. Pokud jde o ověřovací systém, indická vláda trvá na tom, že byl zaveden přiměřený ověřovací systém. V této souvislosti odkazuje na řadu ověřovacích prvků, které měla indická vláda pro takové ověřování k dispozici, včetně standardních norem vstupů a výstupů, informací o množství z dovozních a vývozních dokumentů a ověření náhrad po uskutečnění dovozu a vývozu. Indická vláda také upozornila na to, že tento režim v případě existence nevyužitého materiálu předepisuje zaplacení celého cla i s úroky.
(33)
Vyvážející výrobce, který využil režimu předběžných povolení pro své prodeje v Unii, neměl žádné připomínky ke zjištěním týkajícím se popisu a praktického provádění, jak bylo shrnuto v oddílech a) až c), ale napadl řadu údajů uvedených ve výpočtu výše subvence. Výpočet byl tedy zkontrolován, nebylo třeba provést žádné opravy a tato otázka byla dotčené společnosti objasněna.
e) Závěr
(34)
Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, tj. finanční příspěvek indické vlády, která poskytla zvýhodnění šetřenému vývozci.
(35)
Navíc režim předběžných povolení na fyzický vývoz jasně právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z tohoto programu.
(36)
Tento přezkum před pozbytím platnosti proto potvrdil, že hlavní podprogram využitý v aktuálním případě nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Přestože ověřovací systém nebo postup za účelem potvrzení, zda a v jakém množství byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě programů navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení) existuje, indická vláda jej neuplatňovala účinně. Standardní normy vstupů a výstupů jako takové nelze považovat za systém ověřování skutečné spotřeby, jelikož bylo zjištěno, že jsou příliš velkorysé a že výhody, které byly získány navíc, nebyly indickou vládou požadovány zpět. Mimoto se neprováděla účinná kontrola ze strany indické vlády na základě náležitě vedeného registru skutečné spotřeby. Indická vláda kromě toho neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému potřebné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení). Kromě toho bylo potvrzeno, že zapojení autorizovaných účetních znalců do ověřovacího procesu, které je ze zákona povinné, není v praxi zaručeno.
(37)
Režim předběžných povolení pro fyzický vývoz je proto napadnutelný.
f) Výpočet výše subvence
(38)
Při neexistenci povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V této souvislosti a vzhledem k tvrzení indické vlády uvedenému v 32. bodě odůvodnění je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze napadnutí „nadměrného“ vrácení cla. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout pouze nadměrné vrácení cla za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že bude zjištěno, že neproběhl vhodný monitorovací proces, výše uvedenou výjimku pro programy navracení nelze použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí tento orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému.
(39)
Výše subvence pro vývozce, který využil režimu předběžných povolení, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci podprogramu pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvence odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku během období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(40)
Sazba subvence zjištěná pro tento režim během období přezkumného šetření pro jediného spolupracujícího výrobce činí 12,3 %.
3.3 Režim Duty Entitlement Passbook („DEPB“)
a) Právní základ
(41)
Podrobný popis režimu DEPB je uveden v odstavci 4.3 FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 4 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(42)
Pro tento program je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.
c) Praktické provádění
(43)
Způsobilý vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPB, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby režimu DEPBS byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardních norem vstupů a výstupů (viz 29. bod odůvodnění) a daňového zatížení předpokládaného dovozního podílu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno či nikoli. Sazby DEPB pro dotčený výrobek během období přezkumného šetření v rámci tohoto šetření činily 8 % pro trihydrát amoxicilinu a 7 % pro trihydrát ampicilinu a cefalexin, a proto jsou ve všech případech vyšší než během kombinovaného přezkumu.
(44)
Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. V čase vývozní transakce musí vývozce podat úřadům v Indii prohlášení, že probíhá vývoz v režimu DEPB. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPB, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci. V tomto okamžiku zná vývozce výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPB. Příslušná sazba režimu DEPB pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozní deklarace. Neexistuje tudíž možnost zpětné úpravy výše výhody.
(45)
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPB při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv volně dováženého zboží, s výjimkou investičního majetku. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry v rámci režimu DEPB jsou volně převoditelné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání.
(46)
Žádost o úvěry v rámci režimu DEPB se vyplňují elektronicky a mohou se vztahovat na neomezený počet vývozních transakcí. Pro podávání žádostí o úvěry v rámci režimu DEPB v podstatě neexistují jasně dané lhůty. Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPB automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podávání uvedené v odstavci 4.47 příručky HOP I 04-09 a HOP I 09-14. Jak je dále stanoveno v odstavci 9.3 příručky HOP I 04-09 a HOP I 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout a přitom uložit drobnou pokutu (např. 10 % nároku).
(47)
Bylo zjištěno, že jeden spolupracující vyvážející výrobce v Indii tento režim během období přezkumného šetření využíval.
d) Připomínky po poskytnutí informací
(48)
Indická vláda tvrdila, že „výhodu vzniklou příjemci“ lze změřit a napadnutelnost subvence lze určit pouze tehdy, pokud jsou licence DEPB prodávány na trhu, jelikož výhodu poskytují pouze tehdy, když jsou prodávány na trhu. Jinými slovy, úvěry v rámci režimu DEPB nejsou napadnutelné, pokud jsou použity pro platbu cla za dovezené zboží, které se použije jako vstup pro výrobu zboží určeného na vývoz.
e) Závěry k režimu DEPB
(49)
Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci režimu DEPB je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a sníží tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho úvěr v rámci režimu DEPB poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu nejen tehdy, když se licence prodává na trhu, jak tvrdila indická vláda, ale i tehdy, když je použit jako platba cla z dováženého zboží.
(50)
Režim DEPB je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
(51)
Tento režim nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu výrobku určeného na vývoz, nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok na výhody režimu DEPB bez ohledu na to, zda vůbec nějaký vstupní materiál doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce jednoduše vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu DEPB.
f) Výpočet výše subvence
(52)
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhoda je poskytnuta příjemci v okamžiku vývozní transakce podle tohoto programu. V tomto okamžiku se indická vláda musí vzdát cla, což představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
(53)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je považováno za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu DEPB odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí provedených podle tohoto režimu v období přezkumného šetření.
(54)
V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence.
(55)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(56)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření 6,9 %.
3.4 Režim Export Promotion Capital Goods („EPCG“)
a) Právní základ
(57)
Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 5 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(58)
Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.
c) Praktické provádění
(59)
Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti dovoleno dovážet investiční majetek (nový i použitý investiční majetek až 10 let starý) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem vydává indická vláda po požádání a zaplacení poplatku licenci EPCG. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 % použitelnou na veškerý investiční majetek dovezený v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezený investiční majetek využit k výrobě určitého množství zboží na vývoz v průběhu určitého období. Podle FTP 09-14 může být investiční majetek dovážen v rámci EPCG při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.
(60)
Držitel licence EPCG může také pořídit investiční majetek z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce investičního majetku využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto investičního majetku. Případně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky investičního majetku držiteli licence EPCG.
(61)
Bylo zjištěno, že oba spolupracující vyvážející výrobci tento režim během období přezkumného šetření využívali.
d) Připomínky po poskytnutí informací
(62)
Po poskytnutí informací zpochybnila indická vláda napadnutelnost EPCG. Zejména tvrdila, že subvence v rámci režimu EPCG týkající se nákupu investičního majetku, u nějž byla vývozní povinnost splněna již před začátkem období přezkumného šetření, by již neměla být považována za závislou na vývozní výkonnosti. Jeden vyvážející výrobce, u nějž bylo zjištěno, že využil subvence v rámci režimu EPCG, tvrdil, že k těmto subvencím se nemělo přihlížet, jelikož nebyly použity k nákupu investičního majetku použitého k výrobě dotčeného výrobku.
e) Závěry k režimu EPCG
(63)
Režim EPCG poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto poskytuje snížení cla vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.
(64)
Tvrzení, že subvence v rámci režimu EPCG týkající se nákupu investičního majetku, u nějž byla vývozní povinnost splněna již před začátkem období přezkumného šetření, by již neměla být považována za závislou na vývozní výkonnosti, bylo třeba odmítnout. Nezpochybňuje se, že režim EPCG právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence EPCG nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Doba, kdy byla vývozní povinnost skutečně splněna, je v tomto ohledu irelevantní. Pokud jde o otázku, zda byl investiční majetek použit k výrobě dotčeného výrobku či nikoli, podle kapitoly 5.2 FTP 09-14 je v rámci režimu EPCG povoleno dovážet investiční majetek pro předvýrobní, výrobní a povýrobní činnosti (včetně výrobků ve zcela rozebraném stavu (CKD)/v polosmontované formě (SKD) a počítačového softwaru). Proto je zřejmé, že i na zboží, které nebylo použito k výrobě dotčeného výrobku, se mohou vztahovat výhody z režimu EPCG. Kromě toho bylo zjištěno, že vývozní povinnost v rámci režimu EPCG byla splněna s použitím vývozu dotčeného výrobku. Toto tvrzení se tedy zamítá.
(65)
Režim EPCG nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Investiční majetek není zahrnut do působnosti takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebován ve výrobě výrobků určených na vývoz.
f) Výpočet výše subvence
(66)
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého investičního majetku na dobu odpovídající běžné době amortizace takového investičního majetku v dotčeném výrobním odvětví. K této částce byl připočten úrok, aby byla zohledněna úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba pro úvěry v místní měně v Indii během období přezkumného šetření.
(67)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat během období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti.
(68)
Sazba subvence pro spolupracující vyvážející výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 0,1 %-0,5 %.
3.5 Režim Focus Market Scheme („FMS“)
a) Právní základ
(69)
Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavcích 3.9.1 až 3.9.2.2 FTP 04-09 a v odstavcích 3.14.1 až 3.14.3 FTP 09-14 a v odstavcích 3.20 až 3.20.3 HOP I 04-09 a v odstavcích 3.8 až 3.8.2 HOP I 09-14.
b) Způsobilost
(70)
Pro tento režim je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.
c) Praktické provádění
(71)
Vývoz všech výrobků v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v dodatku 37 C) HOP I 04-09 a HOP I 09-14 má nárok na úvěry na clo rovnající se 2,5 % hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto programu. Na určitý typ vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón/jednotek orientovaných na vývoz, se tento program nevztahuje. Nevztahuje se ani na určité typy výrobků, např. na diamanty, vzácné kovy, rudy, obilí, cukr a ropné produkty.
(72)
Úvěry na clo v rámci FMS jsou volně převoditelné a platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na úvěr. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží včetně investičního majetku.
(73)
Osvědčení o nároku na úvěr se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. příkazu k vývozu, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda poskytnutí úvěrů na clo nikterak ovlivnit.
d) Připomínky po poskytnutí informací
(74)
Po poskytnutí informací indická vláda tvrdila, že dokud osvědčení o nároku na úvěr není prodáno na trhu, nepředstavuje pro příjemce žádný prospěch, a proto není napadnutelné. Tvrdila, že úvěry na clo v rámci FMS nejsou napadnutelné, pokud jsou použity pro platbu cla za dovezené zboží, které se použije jako vstup pro výrobu zboží určeného na vývoz. Spolupracující vyvážející výrobce, který využil výhod v rámci FMS, tvrdil, že tento režim se z geografického hlediska týká pouze jiných zemí, a proto jej Unie nemůže napadnout.
e) Závěry k režimu FMS
(75)
FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr na clo v rámci FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit k vyrovnání dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho bez ohledu na to, zda se osvědčení o nároku na úvěr použije k vyrovnání dovozního cla, nebo je prodáno na trhu, úvěr na clo v rámci FMS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
(76)
Kromě toho FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Skutečnost, že se FMS nevztahuje na země Unie, není v rozporu ani s praktickým prováděním tohoto režimu, ani se způsobem, jakým jsou využívány výhody FMS, jak je uvedeno v 72. až 74. bodě odůvodnění. Toto tvrzení tedy bylo nutné odmítnout.
(77)
Tento režim nelze považovat za povolený systém navracení nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Neexistuje systém nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu výrobku určeného na vývoz, nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce má nárok na výhody FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce jednoduše vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají nárok na výhodu z FMS. Kromě toho může vývozce využít úvěry na clo v rámci FMS k dovozu investičního majetku, ačkoliv investiční majetek nespadá do působnosti povolených systémů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno při výrobě vyvážených výrobků.
f) Výpočet výše subvence
(78)
Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření byla zaúčtována spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, který tento program využívá, na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat během období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(79)
Míra subvence zjištěná s ohledem na tento režim během období přezkumného šetření u spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který tento program využívá, činí 0,1 %.
3.6 Povolení bezcelního dovozu
(80)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci v průběhu období přezkumného šetření režim povolení bezcelního dovozu nevyužívali. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.7 Program jednotek orientovaných na vývoz/program vývozních zpracovatelských zón/program zvláštních ekonomických zón
(81)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci v průběhu období přezkumného šetření tyto programy nevyužívali. Proto nebylo nutné tyto programy v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.8 Program vývozních úvěrů („PVÚ“)
a) Právní základ
(82)
Podrobnosti tohoto programu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku DBOD č. DIR.(Exp). BC 07/04.02.02/2009-10 (vývozní úvěr v cizí měně a rupiích a služby pro vývozce) ICB, který je určen všem komerčním bankám v Indii.
b) Způsobilost
(83)
Pro tento program jsou způsobilí vyrábějící vývozci a obchodující vývozci.
c) Praktické provádění
(84)
Podle tohoto programu nastavuje ICB povinně maximální úrokové sazby použitelné pro vývozní úvěry, jak v indických rupiích, tak v cizí měně, které mohou komerční banky účtovat vývozci. PVÚ se skládá ze dvou podprogramů, programu vývozních úvěrů před odesláním („balicí úvěr“), který pokrývá úvěry poskytované vývozci na financování nákupu, zpracování, výroby, balení a/nebo odeslání zboží před vývozem, a program vývozních úvěrů po odeslání, který zajišťuje provozní úvěry za účelem financování vývozních pohledávek. ICB také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru ve prospěch financování vývozu.
(85)
Na základě rámcového oběžníku ICB mohou vývozci obdržet vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných komerčních úvěrů (hotovostní úvěry), které jsou stanoveny čistě za tržních podmínek. Rozdíl v sazbách se může pro společnosti s dobrým úvěrovým hodnocením snížit. Společnosti s vysokým hodnocením mohou ve skutečnosti získat vývozní úvěry a hotovostní úvěry za stejných podmínek.
d) Závěry k programu PVÚ
(86)
Preferenční úrokové sazby úvěru PVÚ stanovené rámcovým oběžníkem ICB uvedeným v 85. bodě odůvodnění mohou snížit úrokové náklady vývozce ve srovnání s úrokovými náklady stanovenými čistě tržními podmínkami a poskytují v tomto případě takovému vývozci výhodu ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Financování vývozu není samo o sobě bezpečnější než tuzemské financování. Obvykle je ve skutečnosti vnímáno jako rizikovější a rozsah požadovaných záruk pro určitý úvěr bez ohledu na předmět financování je čistě komerčním rozhodnutím dané komerční banky. Rozdíly v sazbách s ohledem na různé banky jsou výsledkem metodiky ICB spočívající ve stanovení maximální úvěrové sazby pro každou komerční banku individuálně. Kromě toho by komerční banky nemusely poskytovat půjčovatelům vývozního financování výhodnější úrokové sazby pro vývozní úvěry v cizí měně.
(87)
Bez ohledu na skutečnost, že jsou preferenční úvěry v rámci programu vývozních úvěrů poskytovány komerčními bankami, je tato výhoda finančním příspěvkem vlády ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení. V této souvislosti je třeba poznamenat, že ani čl. 3 odst. 1 písm. a) bod iv) základního nařízení, ani DSVO nevyžaduje pro zjištění subvence výdej veřejných finančních prostředků, např. odškodnění komerčních bank ze strany indické vlády, ale pouze pokyn vlády vykonávat funkce uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodech i), ii) nebo iii) základního nařízení. ICB je veřejnoprávním subjektem, a spadá tedy pod definici „vláda“, jak je uvedeno v čl. 2 písm. b) základního nařízení. Je to subjekt ve 100 % vlastnictví státu, realizuje cíle veřejné politiky, např. měnovou politiku, a její vedení je jmenováno indickou vládou. ICB dává pokyny soukromým subjektům ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu vi) druhé odrážky základního nařízení, protože komerční banky jsou vázány uvedenými podmínkami, mimo jiné maximálními stropy úrokových sazeb pro úroky z vývozních úvěrů stanovenými v rámcovém oběžníku ICB a ustanoveními ICB, že komerční banky musí poskytnout určitou částku svých čistých bankovních úvěrů ve prospěch financování vývozu. Tato povinnost zavazuje komerční banky k tomu, aby vykonávaly funkce zmíněné v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě i) základního nařízení, v tomto případě poskytovaly půjčky ve formě preferenčního financování vývozu. Takový přímý převod peněžních prostředků ve formě půjček za určitých podmínek by jinak byl svěřen vládě a výkon této funkce se v žádném smyslu neliší od jednání obvykle prováděného vládou v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem iv) základního nařízení. Tato subvence je považována za specifickou a napadnutelnou, protože preferenční úrokové sazby jsou k dispozici pouze ve vztahu k financování vývozních transakcí, a proto jsou závislé na vývozní výkonnosti podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
e) Výpočet výše subvence
(88)
Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období přezkumného šetření a úrokovou sazbou, která by byla splatná za běžné komerční úvěry využité jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, který tento program využívá. Tato výše subvence (čitatel) byla přepočtena na celkový vývozní obrat během období přezkumného šetření (jmenovatel) v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení, neboť subvence je závislá na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.
(89)
Míra subvence zjištěná s ohledem na tento program během období přezkumného šetření u spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který tento program využívá, byla zanedbatelná.
3.9 Režim osvobození od daně z příjmu
(90)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci během období přezkumného šetření režim osvobození od daně z příjmu nevyužívali. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.10 Program státu Paňdžáb týkající se průmyslových pobídek
(91)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci v průběhu období přezkumného šetření program státu Paňdžáb týkající se průmyslových pobídek nevyužívali. Proto nebylo nutné tento program v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.11 Program státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek
(92)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indičtí výrobci v průběhu období přezkumného šetření program státu Gudžarát týkající se průmyslových pobídek nevyužívali. Proto nebylo nutné tento program v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
3.12 Výše napadnutelných subvencí
(93)
Výše napadnutelných subvencí určená v souladu s ustanoveními základního nařízení vyjádřená valoricky se u šetřených vyvážejících výrobců pohybovala v rozmezí 7,5 % až 12,4 %. Tato výše subvencí je vyšší než nepatrná podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení.
(94)
Má se tudíž za to, že podle článku 18 základního nařízení byly v období přezkumného šetření nadále poskytovány subvence.
3.13 Závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování
(95)
V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že subvence přetrvají nebo se obnoví, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
(96)
V této souvislosti je třeba připomenout, že spolupracovali pouze dva známí vyvážející výrobci dotčeného výrobku. Na základě dostupných statistických informací Indie a Unie nelze stanovit podíl těchto vývozců na celkovém prodeji indických vyvážejících výrobců dotčeného výrobku v Unii. Uvedené statistické údaje však naznačují, že existují další výrobci, kteří možná prodávají dotčený výrobek do Unie.
(97)
Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření spolupracující vyvážející výrobci nadále získávali výhody z napadnutelného subvencování ze strany indické vlády. Výše analyzované subvenční režimy poskytují opakované výhody a nic nenasvědčuje tomu, že by tyto režimy měly být v dohledné budoucnosti ukončeny nebo upraveny nebo že by spolupracující vyvážející výrobci přestali čerpat výhody v rámci těchto režimů.
(98)
Nejsou k dispozici žádné informace, které by naznačovaly, že ostatní vyvážející výrobci dále nevyužívají výše analyzované subvenční režimy. Byl proto učiněn závěr, že subvencování na úrovni celé země pokračuje.
(99)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním byl učiněn závěr, že subvencování pokračovalo i v období přezkumného šetření a že je pravděpodobné, že bude pokračovat i v budoucnu.
4. VÝROBA V UNII
(100)
Během období přezkumného šetření vyráběli obdobný výrobek v Unii tito výrobci v Unii: Sandoz, DSM, Deretil, ACS Dobfar SpA a Antibioticos S.A. Žadatelé požadovali přezkum platných antisubvenčních opatření před pozbytím platnosti. K zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v žádosti a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a poté. Na tomto základě činila odhadovaná celková výroba v Unii během období přezkumného šetření 7 093 tun.
(101)
Výrobci v Unii představující celkovou výrobu v Unii proto představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení, a jsou proto dále označováni jako „výrobní odvětví Unie“. Jelikož obdobný výrobek vyráběný třemi výrobci v Unii, kteří poskytli odpovědi na dotazník během období přezkumného šetření, představuje až 95 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii, považují se údaje o těchto výrobcích za reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie.
5. SITUACE NA TRHU UNIE
5.1 Předběžná poznámka
(102)
Za účelem analýzy objemu dovozu a cenových trendů byly použity statistiky Eurostatu pro kódy TARIC 2941101010, 2941102010 a 2941900030 za rok 2007 a 2008 a kódy TARIC 2941100010 a 2941900030 za rok 2009 a dále, platné během posuzovaného období.
(103)
S přihlédnutím k počtu výrobců v Unii a ke skutečnosti, že jeden výrobce v Unii vyráběl obdobný výrobek na základě dohody o poplatcích s jiným výrobcem, jsou informace o výrobním odvětví Unie v případě nutnosti uvedeny pouze ve formě indexů nebo rozpětí, aby byla chráněna důvěrnost údajů.
5.2 Spotřeba na trhu Unie
(104)
Výrobní odvětví Unie prodává obdobný výrobek odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a ten je dále prodáván/převáděn společnostem ve spojení pro další následné zpracování.
(105)
Prodeje nezávislým subjektům byly považovány za „volný trh“. Prodeje/převody subjektům ve spojení byly považovány za „vlastní spotřebu“.
(106)
Při výpočtu zřejmé spotřeby dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii Komise sečetla:
-
objem celkového dovozu šetřeného výrobku do Unie podle údajů Eurostatu,
-
objem prodeje obdobného výrobku v Unii vyráběného výrobním odvětvím Unie,
-
objem vlastní spotřeby obdobného výrobku ve výrobním odvětví Unie a
-
odhadovaný objem prodeje obdobného výrobku v Unii jinými známými výrobci v Unii.
(107)
Je třeba uvést, že aby se zabránilo dvojímu započtení objemů prodeje, byly z tohoto výpočtu vyloučeny prodeje, ke kterým došlo na základě dohody o poplatcích mezi dvěma výrobci v Unii.
(108)
Na základě výše uvedených skutečností se spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii během posuzovaného období postupně zvýšila o 28 %.
Spotřeba (v tunách)
2007
2008
2009
OPŠ
Dotčený výrobek a obdobný výrobek
6 601
7 021
7 783
8 423
Index
100
106
118
128
5.3 Dovoz z Indie
5.3.1 Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Indie
Dovoz (v tunách)
2007
2008
2009
OPŠ
Dovoz dotčeného výrobku pro volný oběh
32,6
16,1
1,9
1,4
Index
100
49
6
4
Dovoz dotčeného výrobku v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku
45,5
3,7
15,5
14,5
Index
100
8
34
32
(109)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu dotčeného výrobku z Indie pro volný oběh v posuzovaném období snížil o 96 %. K významnému snížení o 51 procentních bodů došlo v roce 2008 a následovalo další snížení o 43 procentních bodů v roce 2009 a o dva procentní body v období přezkumného šetření.
(110)
Mírně odlišný trend bylo možné pozorovat u dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, který je osvobozen od vyrovnávacího cla a základního cla. Po počátečním poklesu v letech 2007 až 2008 o 92 % vzrostl objem dovozu v roce 2009 a v období přezkumného šetření zůstal relativně stabilní.
Průměrná dovozní cena (EUR/t)
2007
2008
2009
OPŠ
Dovoz dotčeného výrobku pro volný oběh
25 863
28 934
34 758
19 200
Index
100
112
134
74
Dovoz dotčeného výrobku v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku
35 616
37 443
30 894
30 044
Index
100
105
87
84
(111)
Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku z Indie pro volný oběh vzrostla v letech 2007 až 2009 o 34 %, poté v období přezkumného šetření prudce poklesla a dosáhla úrovně o 26 % nižší než v roce 2007. Rovněž ceny dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku měly sestupný trend a poklesly v posuzovaném období o 16 %. Rozdílné cenové trendy mezi těmito dvěma režimy lze vysvětlit odlišným typem dotčeného výrobku, který byl hlavně dovážen, tj. cefalexin, který je ve srovnání s ostatními typy dražší.
Podíl dovozu z Indie na trhu
2007
2008
2009
OPŠ
Dovoz dotčeného výrobku pro volný oběh
0,5 %
0,2 %
0,0 %
0,0 %
Index
100
46
5
3
Dovoz dotčeného výrobku v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku
0,7 %
0,1 %
0,2 %
0,2 %
Index
100
8
29
25
(112)
Podíl dovozu z Indie pro volný oběh na trhu nebo dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku byl v posuzovaném období velmi malý a v obou případech se ještě snížil.
(113)
Jeden výrobce v Unii uvedl, že odhad indického dovozu na základě údajů z Eurostatu byl proveden chybně, jelikož indické vývozní statistiky vykazují větší objem vývozu, než je objem uváděný Eurostatem. V této souvislosti je třeba poznamenat, že běžnou praxí Komise je používat Eurostat jako základ pro statistiky dovozu. Dále je nutné uvést, že indické vývozní statistiky neudávají konečné místo určení vývozu ani skutečnost, zda se vývoz skutečně dostal do Unie. Toto tvrzení tedy bylo nutné odmítnout.
5.3.2 Cenové podbízení
(114)
Vzhledem k extrémně malému objemu dovozu z Indie, který byl uváděn do volného oběhu na trh Unie, nelze vyvodit žádný smysluplný závěr ohledně cenového podbízení. Pokud jde o dovoz v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, zjištěné rozpětí cenového podbízení bylo negativní. Objem tohoto dovozu však činil méně než deset tun a týkal se pouze jednoho typu výrobku (cefalexin), který je zároveň nejdražším a nejméně zastoupeným typem výrobku na trhu. Proto byl vyvozen závěr, že transakční údaje týkající se dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku nejsou reprezentativní pro účely rozumného výpočtu cenového podbízení a nejsou vhodné pro další analýzu.
(115)
Jeden výrobce v Unii uvedl, že oddělená analýza těchto dvou kategorií dovozu, tj. dovozu pro volný oběh a dovozu v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, nebyla v souladu s přístupem použitým během předchozího přezkumného šetření, a proto byla v rozporu s běžnou praxí Komise.
(116)
K tomu je třeba poznamenat, že podle závěru ve 115. bodě odůvodnění nebyla množství dovezená jak v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku, tak pro volný oběh dostatečná k tomu, aby bylo možné vyvodit smysluplný závěr. Vzhledem k malému množství celkového objemu se tento závěr použije obdobně i na uvedený objem.
5.4 Dovoz z jiných třetích zemí
Dovoz z třetích zemí
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v tunách)
Singapur
1 557,7
1 448,2
2 030,5
2 425,3
Index
100
93
130
156
Čína
487,6
622,5
1 176,9
1 234,7
Index
100
128
241
253
Omán
373,4
438,5
301,7
287,9
Index
100
117
81
77
Ostatní třetí země
67,8
327,5
74,2
73,2
Index
100
483
109
108
Celkem
2 486,5
2 836,7
3 583,3
4 021,1
Index
100
114
144
162
(117)
Dovoz přezkoumávaného výrobku z jiných zemí než z Indie vzrostl během posuzovaného období o 62 % a jeho podíl na trhu se zvýšil o více než 10 procentních bodů z 37,6 % na 47,7 %, což se shodovalo se zvýšenou spotřebou na trhu Unie. Mezi dovážejícími zeměmi jsou největšími dodavateli na trhu Unie Singapur, Čína a Omán.
Průměrná dovozní cena za tunu (v EUR)
2007
2008
2009
OPŠ
Singapur
44 218
36 590
27 007
22 485
Index
100
83
61
51
Čína
29 515
26 622
21 224
20 683
Index
100
90
72
70
Omán
29 875
27 665
23 440
22 597
Index
100
93
78
76
Ostatní třetí země
38 324
35 987
45 628
46 938
Index
100
94
119
122
Celkem
39 020
32 953
25 193
22 385
Index
100
84
65
57
(118)
Průměrné dovozní ceny ze třetích zemí se v posuzovaném období výrazně snížily, a sice o 43 %. Přestože ceny hlavních vyvážejících zemí (Singapur, Čína a Omán) představovaly v období přezkumného šetření cenové podbízení vůči cenám Unie asi o 20 % pro každý výrobek a objem dovozu lze považovat za významný, tento dovoz za nízké ceny zjevně neměl vliv na ziskovost výrobního odvětví Unie.
(119)
Jeden výrobce v Unii tvrdil, že při analýze trendu průměrné dovozní ceny mělo být přihlédnuto k různým druhům výrobků. V této souvislosti je třeba poznamenat, že podle standardní praxe je nutné provádět analýzu mimo jiné cenových trendů na základě dotčeného výrobku bez ohledu na podíl každého druhu výrobku. Dále je třeba uvést, že v tomto případě nebyl vyvozen žádný závěr z trendu dovozních cen ze třetích zemí v posuzovaném období. Výše uvedené tvrzení bylo proto nutné odmítnout.
(120)
Všichni výrobci v Unii tvrdili, že mimo jiné u dovozu z Číny a Ománu se jedná o trihydrát amoxicilinu pro veterinární použití a že k tomu mělo být přihlédnuto při analýze výše uvedených cen. V této souvislosti je třeba poznamenat, že pod výrobek, který je předmětem přezkumu, spadají antibiotika pro lidskou i veterinární spotřebu. Kromě toho informace poskytnuté na podporu tohoto tvrzení nebyly podložené. Výše uvedené tvrzení bylo proto nutné odmítnout.
(121)
Jeden výrobce v Unii zpochybnil základ použitý pro srovnání cen trihydrátu amoxicilinu a trihydrátu ampicilinu v období přezkumného šetření vzhledem k tomu, že údaje z Eurostatu nerozlišují mezi těmito dvěma druhy. Jelikož bylo v této souvislosti zjištěno, že ceny výrobního odvětví Unie u těchto dvou druhů výrobků jsou podobné, bylo přiměřené provést souhrnné srovnání cen.
(122)
Pokud jde o dovoz ze Singapuru, všichni výrobci v Unii tvrdili, že k němu docházelo za transferové ceny mezi stranami ve spojení. Za těchto okolností by zahrnutí tohoto dovozu narušilo průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí. Je třeba poznamenat, že kdyby byl tento dovoz vyňat ze srovnání cen, výše uvedené zjištění ohledně rozpětí cenového podbízení by se nijak významně nezměnilo a závěr v tom smyslu, že tento dovoz za nízké ceny neměl vliv na ziskovost výrobního odvětví Unie, by zůstal platný.
5.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(123)
U následujících ekonomických ukazatelů vztahujících se k výrobnímu odvětví Unie bylo zjištěno, že smysluplná analýza a hodnocení se musí zaměřit na situaci na volném trhu: objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie, podíl na trhu a ziskovost. Pokud to bylo možné a odůvodněné, byly tyto zjištěné údaje následně porovnány s údaji pro závislý trh, aby se získal celý obrázek situace ve výrobním odvětví Unie.
(124)
U ostatních ekonomických ukazatelů bylo však na základě šetření zjištěno, že mohly být smysluplně zkoumány jedině vztažením k celé činnosti. Ve skutečnosti výroba (jak u závislého, tak u volného trhu), kapacita, využití kapacity, zásoby, investice, zaměstnanost, produktivita, mzdy a schopnost opatřit si kapitál závisejí na celé činnosti, ať už je výroba závislá nebo prodávaná na volném trhu.
(125)
Po obdržení připomínek od jednoho výrobce v Unii po poskytnutí konečných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo navrženo zastavit šetření, byly některé ekonomické ukazatele v následujících bodech odůvodnění opraveny. Tyto změny nebyly takové povahy, aby se změnil závěr ohledně situace výrobního odvětví Unie.
5.5.1 Výroba, kapacita a využití kapacity
2007
2008
2009
OPŠ
Index kapacity
100
100
104
107
Index výroby
100
95
96
98
Index využití kapacity
100
95
92
91
(126)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie byla v letech 2007 až 2008 stabilní a poté se zvýšila o 4 % v letech 2008 až 2009 a o další tři procentní body v období přezkumného šetření.
(127)
Objem produkce však nesledoval tento nárůst, protože jeden výrobce v Unii měl nepředvídatelné technické problémy v roce 2008, kdy objem výroby poklesl o 5 % a do začátku období přezkumného šetření se postupně vyrovnal.
(128)
V důsledku tohoto nárůstu výrobní kapacity v kombinaci s lehkým poklesem výroby klesalo vytížení kapacity postupně během posuzovaného období a v období přezkumného šetření dosáhlo úrovně, která byla o 9 % nižší než v roce 2007.
5.5.2 Objem prodeje, prodejní cena, podíl na trhu
5.5.2.1
Prodej stranám v Unii, které nejsou ve spojení
2007
2008
2009
OPŠ
Index objemu
100
97
93
99
Index průměrné prodejní ceny
100
121
104
104
Index podílu na trhu
100
90
79
78
(129)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, byl v období přezkumného šetření o něco nižší než v roce 2007, v roce 2009 poklesl o 7 % a během období přezkumného šetření vzrostl o šest procentních bodů.
(130)
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie na trhu Unie v posuzovaném období vzrostla o 4 %. Ceny se nejprve prudce zvýšily o 21 % v roce 2008, poté v roce 2009 o 17 procentních bodů poklesly a během období přezkumného šetření zůstaly stabilní.
(131)
Jeden výrobce v Unii tvrdil, že dopad cen dovozu z Indie na výrobní odvětví Unie nebyl posouzen správně. V této souvislosti je nejprve třeba poznamenat, že nebylo zjištěno žádné cenové podbízení, jak je uvedeno ve 115. bodě odůvodnění. Kromě toho, jak je uvedeno v předcházejícím bodě odůvodnění, ceny výrobního odvětví Unie v posuzovaném období vzrostly o 4 %. Za těchto okolností se má za to, že dovoz z Indie neměl žádný nepříznivý dopad na situaci výrobního odvětví Unie.
(132)
Snížení objemu prodeje na trhu Unie stranám, které nejsou ve spojení, se odrazilo na podílu na trhu, který se ve srovnání s rokem 2007 během období přezkumného šetření o 22 procentních bodů snížil.
5.5.2.2
Závislý trh v Unii
2007
2008
2009
OPŠ
Index objemu
100
115
122
128
Index průměrných prodejních cen závislého prodeje
100
100
111
110
Index podílu na trhu
100
109
104
100
(133)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, se během posuzovaného období i přes vzrůstající poptávku snižoval, ale objem závislého prodeje vzrostl o 28 %.
(134)
Podíl závislého prodeje výrobního odvětví Unie na trhu se v roce 2008 zvýšil o 9 procentních bodů a poté se postupně snižoval až na úroveň z roku 2007.
5.5.2.3
Prodej stranám, které nejsou ve spojení, závislý prodej, vlastní spotřeba
2007
2008
2009
OPŠ
Index objemu
100
107
108
114
Index podílu na trhu
100
100
92
90
(135)
Podíl výrobního odvětví Unie jako celku na trhu byl vypočítán součtem objemu volného a závislého trhu v Unii. Přestože se tento objem během posuzovaného období zvýšil o 14 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 10 procentních bodů, jelikož spotřeba na trhu během téhož období vzrostla o 28 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemělo z nárůstu spotřeby žádný prospěch.
5.5.3 Zásoby
Stav zásob
2007
2008
2009
OPŠ
Index objemu
100
74
63
46
(136)
Stav zásob se v době od roku 2007 do konce období přezkumného šetření snížil o 54 %, což lze vysvětlit zejména nárůstem závislé poptávky.
5.5.4 Ziskovost
5.5.4.1
Ziskovost na volném trhu
2007
2008
2009
OPŠ
Index
100
447
218
253
(137)
Ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, na trhu Unie se během období přezkumného šetření výrazně zvýšila, a sice o 153 procentních bodů. Tento vývoj lze vysvětlit průměrným nárůstem cen o 2 % a snížením výrobních nákladů. Ve srovnání se ziskovým rozpětím, jehož bylo dosaženo během období přezkumného šetření v souvislosti s posledním šetřením před pozbytím platnosti, vzrostl zisk o více než 400 procentních bodů.
(138)
Je třeba uvést, že s výjimkou roku 2007 se úroveň ziskovosti výrobního odvětví Unie pohybovala v posuzovaném období nad cílovým ziskovým rozpětím stanoveným v předchozím přezkumném šetření před pozbytím platnosti, tj. 10 % (dále jen „cílový zisk“).
(139)
Dva výrobci v Unii tvrdili, že ziskovost nebyla posouzena správně, jelikož zisk, kterého dosáhli subdodavatelé, byl odečten od jejich nákladů. V této souvislosti je běžnou praxí odečítat zisk dosažený stranami ve spojení, které se podílejí na produkci surovin. Proto bylo nutné tento argument odmítnout.
5.5.4.2
Ziskovost závislého prodeje
2007
2008
2009
OPŠ
Index
100
55
153
151
(140)
Ziskovost závislého prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie se během období přezkumného šetření zvýšila, a sice o 51 %. Tento vývoj lze vysvětlit zejména průměrným nárůstem cen o 10 %. Jelikož je však tento trend založen na transferových cenách, nelze z výše uvedených skutečností vyvodit žádný smysluplný závěr.
5.5.5 Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál
2007
2008
2009
OPŠ
Index investic
100
246
342
129
Index návratnosti investic
100
233
52
62
Index peněžního toku
100
236
83
107
(141)
Investice se během posuzovaného období zvýšily. Tyto investice souvisely s nárůstem výrobní kapacity s cílem pomoci závislému i volnému trhu.
(142)
Z šetření rovněž vyplynulo, že návratnost investic, tj. čistý zisk před zdaněním z prodeje výrobku vyjádřený jako procentní podíl čisté účetní hodnoty stálých aktiv přiřazených k tomuto výrobku, se v průběhu posuzovaného období snížila.
(143)
Peněžní tok se v posuzovaném období zvýšil o 7 %, jelikož pokles ziskovosti mohl být vyrovnán poklesem stavu zásob v druhé polovině posuzovaného období.
5.5.6 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2007
2008
2009
OPŠ
Index zaměstnanosti
100
106
111
109
Index produktivity
100
89
87
89
Index mezd
100
104
106
106
(144)
Zaměstnanost se během posuzovaného období zvýšila o 9 % v souladu s investicemi do výrobní kapacity, ale průměrné mzdy vzrostly pouze o 6 %. Produktivita se snížila celkem o 11 % v důsledku neočekávaných technických problémů, se kterými se potýkal jeden výrobce v Unii.
5.5.7 Výše napadnutelných subvencí a překonání účinků dřívějšího subvencování
(145)
Vzhledem k objemu subvencovaných dovozů z Indie nelze dopad stávající výše subvencí považovat za významný.
(146)
Situace výrobního odvětví Unie se od posledního přezkumného šetření a v posuzovaném období značně zlepšila. Proto lze učinit závěr, že výrobnímu odvětví Unie se podařilo plně překonat účinky dřívějšího subvencování.
5.6 Závěr o hospodářské situaci výrobního odvětví Unie
(147)
V době mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření byl objem subvencovaného dovozu dotčeného výrobku zanedbatelný. S výjimkou určitých ukazatelů újmy, jako je podíl na trhu, objem produkce a návratnost investic, se většina ukazatelů újmy, včetně ziskovosti (+ 153 %), prodejní ceny (+ 4 %), objemu prodeje (+ 14 %), zaměstnanosti (+ 10 %) a investic (+ 29 %), během posuzovaného období vyvíjela pozitivně. Úroveň ziskovosti dosažená na trhu Unie se s výjimkou roku 2007 pohybovala nad cílovým ziskovým rozpětím stanoveným v předchozím přezkumném šetření před pozbytím platnosti, tj. 10 %. Pozitivní trend, který vykazovala velká většina ukazatelů, je zejména důsledkem spolehlivosti výrobního odvětví Unie a dlouhodobých vztahů se zákazníky, které si v minulých letech vybudovalo, ale také úrovně cen, které dokázalo dosáhnout na trhu.
(148)
Jeden výrobce v Unii tvrdil, že při analýze cenových trendů a trendů v oblasti zisku by se mělo přihlížet k nedostatku surovin v letech 2007 a 2008. Tento nedostatek prý vedl k výjimečnému nárůstu cen a zisku v roce 2008 a do určité míry i v roce 2009. V této souvislosti je třeba uvést, že (jak je vidět v tabulkách 5.5.2.1 a 5.5.4.1) tato výjimečná úroveň cen a ziskovosti se týká pouze roku 2008. Úrovně ziskovosti, jichž bylo dosaženo v roce 2009 a v období přezkumného šetření, zjevně již nebyly ovlivněny nedostatkem surovin. Závěr uvedený ve 139. bodě odůvodnění v tom smyslu, že zisky během celého posuzovaného období se pohybovaly nad cílovým ziskem, tedy zůstává platný.
(149)
Pokud jde o závislé prodeje, možnost výrobního odvětví Unie prodávat část své výroby na závislé trhy zjistila vysokou míru využití kapacity a umožnila výrobnímu odvětví Unie rozmělnit fixní náklady a z hlediska nákladů tak zůstat konkurenceschopným.
(150)
Závěrem se vzhledem k příznivému vývoji ukazatelů týkajících se výrobního odvětví Unie usuzuje, že výrobnímu odvětví Unie během období přezkumného šetření nevznikla podstatná újma.
5.7 Účinek subvencovaného dovozu
(151)
Vzhledem k malému objemu dotčeného výrobku, který byl v posuzovaném období dovezen do Unie, neměl subvencovaný dovoz negativní vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie. Jak již bylo uvedeno výše, byl učiněn závěr, že výrobnímu odvětví nebyla v období přezkumného šetření způsobena podstatná újma.
6. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(152)
Je třeba připomenout, že výrobnímu odvětví Unie nebyla v posuzovaném období způsobena podstatná újma, jelikož většina ukazatelů újmy v této době vykazovala pozitivní trend. V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo proto zkoumáno, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.
6.1 Volná kapacita v dotčené zemi
(153)
Šetření ukázalo, že využití kapacity u tří spolupracujících indických vyvážejících výrobců dosáhlo v období přezkumného šetření velmi vysoké míry. Proto se zdá, že volná kapacita, která by mohla být při neexistenci opatření směrována na trh Unie, je omezená.
(154)
Po poskytnutí informací tvrdili někteří výrobci v Unii, že volná kapacita v Indii je velká a že vytížení kapacity spolupracujících indických vyvážejících výrobců nebylo reprezentativní pro indické výrobní odvětví jako celek. Jeden výrobce v Unii dokonce tvrdil, že volná kapacita sedmi předních indických vývozců představuje objem vysoce převyšující spotřebu na volném trhu Unie.
(155)
V této souvislosti je nejprve třeba zdůraznit, že vytížení kapacity tří spolupracujících vyvážejících výrobců byl výpočet váženého průměru, který byl založený na ověřených údajích a týkal se konkrétně dotčeného výrobku. Kromě toho se u dotčených tří spolupracujících vyvážejících výrobců jedná o velké výrobce, kteří patří mezi sedm indických vývozců, které uvedený výrobce v Unii označuje za „přední“. Naopak údaje předložené výrobci v Unii týkající se volné kapacity těchto sedmi indických výrobců byly založeny zejména na „znalosti trhu“ a nemohly být podloženy žádnými spolehlivými konkrétními důkazy, přestože to bylo výslovně požadováno. K těmto informacím tedy nemohlo být přihlédnuto a bylo potvrzeno, že na základě ověřených údajů v dokumentaci je volná kapacita indických výrobců zjevně omezená.
6.2 Vývozní praktiky indických vyvážejících výrobců
(156)
Na základě údajů z indických oficiálních statistik bylo zjištěno, že ceny prodeje na vývoz na deset hlavních indických vývozních trhů byly v průměru asi o 20 % nižší než ceny prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie během období přezkumného šetření. Tyto indické vývozní ceny byly v souladu s cenami ostatních hlavních aktérů na trhu Unie, jak bylo uvedeno ve 119. bodě odůvodnění. Bylo zjištěno, že uvedený dovoz za nízké ceny z těchto jiných zemí během posuzovaného období neměl negativní účinky na výkonnost výrobního odvětví Unie. Za těchto okolností se dospělo k závěru, že pokud opatření pozbudou platnosti, indické vývozní ceny pravděpodobně nebudou mít nepříznivý vliv na výrobní odvětví Unie, jelikož mu již konkurují jiné vyvážející země, které mají tutéž cenovou politiku, aniž by utrpělo jakoukoli podstatnou újmu.
(157)
Dva výrobci v Unii také namítli, že pokud opatření pozbudou platnosti, indičtí výrobci přesměrují svůj vývoz, který v současnosti prodávají na jiných trzích, do Unie, jelikož trh Unie je atraktivní z hlediska cen. Nejprve je třeba poznamenat, že kdyby indičtí výrobci chtěli přesměrovat svůj vývoz do Unie, čelili by konkurenci ze strany jiných třetích zemí, které již do Unie vyvážejí významná množství. Kromě toho, jak je uvedeno ve 119. bodě odůvodnění, byl učiněn závěr, že dovoz ze třetích zemí za ceny podobné indickým vývozním cenám na jiných trzích neměl vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie. Proto se má za to, že pokud vzroste objem indického vývozu do Unie za ceny podobné cenám na jiných vývozních trzích, neutrpí výrobní odvětví Unie žádnou podstatnou újmu.
(158)
Dva výrobci v Unii rovněž tvrdili, že skutečnost, že v USA platí zákaz dovozu pro některé indické výrobní závody produkující antibiotika, povede k přesměrování dalšího množství na trh Unie. V této souvislosti však nadále platí závěry uvedené v předešlém bodě odůvodnění týkající se možného přesměrování vývozu.
6.3 Závislý trh
(159)
Zatímco závislý trh tvořil v posuzovaném období 50-60 % volných a závislých trhů výrobního odvětví Unie, spotřeba na závislém trhu výrobního odvětví Unie v tomtéž období vzrostla o více než 20 %. S ohledem na charakter a velikost tohoto trhu se předpokládá, že pokud opatření pozbudou platnosti, nebude mít pravděpodobný nárůst indického vývozu vliv na závislý trh, a proto bude pro výrobní odvětví Unie nadále zajišťovat vysokou míru využití kapacity a úspor z rozsahu.
6.4 Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(160)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že pokud opatření pozbudou platnosti, subvencovaný dovoz z Indie pravděpodobně nezpůsobí výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, jelikož většina ukazatelů újmy vykazovala v posuzovaném období pozitivní vývoj, a to i přes narůstající a nezanedbatelný dovoz z jiných zemí, jehož ceny byly podobné jako u indického vývozu do jiných zemí. Proto byl učiněn závěr, že pokud opatření pozbudou platnosti, obnovení podstatné újmy je nepravděpodobné.
7. ZÁJEM UNIE
(161)
Jeden výrobce v Unii tvrdil, že měla být provedena zkušební analýza zájmu Unie. Jelikož se však dospělo k závěru, že obnovení újmy není pravděpodobné, analýza zájmu Unie nemá žádný smysl. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.
8. ZVLÁŠTNÍ MONITOROVÁNÍ
(162)
Vzhledem k závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování uvedeným ve 100. bodě odůvodnění a vzhledem k dopadu, který by mohlo mít na budoucí obchodní toky, bude Komise monitorovat objem dovozu dotčeného výrobku. Kdyby došlo k nějaké významné změně v tomto objemu, Komise zváží, zda je třeba přijmout opatření a případně jaké.
(163)
Monitorování se omezí na dobu dvou let po vyhlášení tohoto nařízení.
9. UKONČENÍ PLATNOSTI
(164)
Vzhledem k výsledkům tohoto přezkumného šetření se považuje za vhodné zrušit vyrovnávací clo na dovoz určitých širokospektrých antibiotik pocházejících z Indie.
(165)
Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise zamýšlí zastavit šetření, a bylo jim umožněno vyjádřit své připomínky. Předložené připomínky byly projednány v příslušných oddílech výše a nebyly takové povahy, aby změnily výše uvedené závěry,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Přezkum před pozbytím platnosti vyrovnávacích opatření použitelných na dovoz určitých širokospektrých antibiotik, v současnosti kódů KN ex29411000 a ex29419000, pocházejících z Indie, který byl zahájen podle čl. 18 odst. 2 nařízení (ES) č. 597/2009, se ukončuje a platná opatření uložená na dovoz pocházející z Indie se zrušují.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. srpna 2011.