KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 679/2011
af 14. juli 2011
om ændring af forordning (EF) nr. 1974/2006 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1698/2005 af 20. september 2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) (1), særlig artikel 91, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved forordning (EF) nr. 1698/2005 blev der fastlagt et samlet regelsæt for støtte fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) til udvikling af landdistrikterne i hele EU. Regelsættet er blevet suppleret med gennemførelsesbestemmelser, der blev vedtaget ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1974/2006 (2). Som følge af de indsamlede erfaringer og de problemer, der opstod under gennemførelsen af programmerne til udvikling af landdistrikterne, er det nødvendigt at ændre visse bestemmelser i forordningen og indføre yderligere gennemførelsesbestemmelser.
(2)
Operationer i forbindelse med produktion af vedvarende energi på landbrugsbedrifter i henhold til artikel 26 i forordning (EF) nr. 1698/2005 kan falde uden for anvendelsesområdet for artikel 42 i traktaten. For at sikre overholdelse af statsstøttereglerne på landbrugsområdet bør der fastsættes en specifik bestemmelse for investeringer i produktion af vedvarende energi på landbrugsbedrifter.
(3)
Artikel 27, stk. 12, i forordning (EF) nr. 1974/2006 fastsætter, at en tilpasning af forpligtelser til at drive miljøvenligt landbrug og forpligtelser på dyrevelfærdsområdet kan ske i form af en forlængelse af forpligtelsesperioden. For at undgå at overlappe den efterfølgende programmeringsperiode bør en sådan tilpasning begrænses til udgangen af den præmieperiode, som betalingsanmodningen for 2013 refererer til.
(4)
Artikel 47 i forordning (EF) nr. 1698/2005 fastsætter, at forpligtelser til at drive miljøvenligt skovbrug som hovedregel skal efterleves i en periode på mellem fem og syv år. For at undgå, at de fornyede forpligtelser strækker sig ind i den efterfølgende programmeringsperiode, bør det fastsættes, at medlemsstaterne kan tillade en forlængelse af sådanne forpligtelser til udgangen af den præmieperiode, som betalingsanmodningen for 2013 refererer til.
(5)
Artikel 62, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1698/2005 fastsætter, at når det gælder beslutningstagningen, skal de lokale aktionsgrupper, arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer samt andre repræsentanter for civilsamfundet mindst udgøre 50 % af det lokale partnerskab. Medlemsstaterne bør også sikre, at de lokale aktionsgrupper opfylder denne minimumsandel ved afstemninger for at undgå, at den offentlige sektor dominerer beslutningstagningen. Det bør yderligere sikres, at projektlederne ikke påvirker afgørelsen af projektudvælgelsen. Der bør derfor træffes effektive foranstaltninger for at undgå interessekonflikter i vurderingen af og afstemningen om projektforslagene. Beslutningstagningens gennemsigtighed bør sikres ved, at forløbet er tilstrækkelig synligt.
(6)
Ifølge artikel 38, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1974/2006 er det muligt at udbetale forskud til de lokale aktionsgruppers driftsomkostninger. Det har vist sig nødvendigt at udvide muligheden for at betale forskud til at omfatte omkostninger til at udvikle kompetencer og gennemføre informationstiltag i området som omhandlet i artikel 63, litra c), i forordning (EF) nr. 1698/2005 for at sikre de lokale aktionsgruppers likviditet.
(7)
Ifølge artikel 44, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1974/2006 kan medlemsstaterne træffe særlige foranstaltninger for at undgå, at mindre ændringer i forholdene på en bedrift får urimelige følger i forbindelse med støttemodtagerens indgåede forpligtelse til at tilbagebetale bistanden, hvis denne overdrager en del af bedriften til en anden, uden at sidstnævnte overtager forpligtelsen. Af hensyn til retssikkerheden bør en mindre ændring defineres i tilfælde, hvor bedriftens areal bliver mindre.
(8)
I artikel 46 i forordning (EF) nr. 1974/2006 er der indført en revisionsklausul i tilfælde af ændringer i udgangspunktet for visse foranstaltninger. Der bør også indsættes en revisionsklausul i tilfælde af, at de nye forpligtelser til at drive miljøvenligt landbrug, dyrevelfærd eller miljøvenligt skovbrug indgået for en periode på mellem fem og syv år strækker sig ud over udgangen af den nuværende programmeringsperiode for at undgå uoverensstemmelser med den juridiske og politiske ramme, der fastsættes for perioden efter den nuværende programmeringsperiode.
(9)
For at præcisere anvendelsen af artikel 52, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1974/2006 bør det grundlag, som medfinansieringssatsen anvendes på med hensyn til finansieringstekniske foranstaltninger, fastsættes.
(10)
Med hensyn til garantifonde i forbindelse med finansieringstekniske foranstaltninger i henhold til kapitel IV, afdeling 1, underafdeling 3, i forordning (EF) nr. 1974/2006 bør der fremlægges yderligere oplysninger om metoden til beregning af de støtteberettigede udgifter til operationer i forbindelse med sådanne interventioner for at sikre den mest effektive brug af EU-midlerne.
(11)
I erkendelse af de særlige forhold ved udviklingen af landdistrikterne, især i forhold til de mindre støtteberettigede operationer, er det for at højne det finansieringstekniske instruments løftestangseffekt nødvendigt at præcisere genanvendelsen af de midler, der returneres til den finansieringstekniske operation i løbet af programmeringsperioden, samt at skelne mellem den og genanvendelse efter sidste dato for støtteberettigelse til programmet for udvikling af landdistrikterne.
(12)
På grund af typen af nogle af investeringerne i skovbrugsprodukter og det forhold, at udbetalinger i nogle tilfælde er områdebestemt, bør det være muligt at benytte en standardomkostningsberegning som alternativ til det fakturabaserede system, der bruges til at bestemme støtteniveauet for foranstaltningen som omhandlet i artikel 27 i forordning (EF) nr. 1698/2005. Artikel 53, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1974/2006 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
(13)
Artikel 54, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1974/2006 fastsætter, under hvilke forhold bidrag i form af naturalydelser kan betragtes som støtteberettigede udgifter. I sin nuværende udformning betragtes bidrag i form af naturalydelser i henhold til artikel 54, stk. 1, kun som støtteberettigede i forbindelse med investeringer. Erfaringen viser, at denne betingelse er for restriktiv til effektivt at kunne gennemføre foranstaltningerne. Det bør derfor fastsættes, at bidrag i form af naturalydelser kan være støtteberettigede for alle typer virksomhed.
(14)
Artikel 55 i forordning (EF) nr. 1974/2006 fastlægger reglerne for de støtteberettigede udgifter i forbindelse med investeringsvirksomhed. For at præcisere gennemførelsen af denne artikel bør erhvervelse af betalingsrettigheder udtrykkeligt udelukkes fra støtteberettigelse. Det bør også præciseres, at som følge af deres art udgør investeringer, der erstatter landbrugsproduktionspotentiale efter naturkatastrofer, støtteberettigede udgifter.
(15)
For at stimulere fremskridtet i den aktuelle finansielle krise og under behørig hensyntagen til de regionale regeringers særlige rolle i forbindelse med gennemførelsen af landdistriktsudviklingspolitikken bør muligheden for at udbetale forskud som omhandlet i artikel 56 i forordning (EF) nr. 1974/2006 udvides til også at omfatte regionale myndigheder.
(16)
For at lette gennemførelsen af investeringsprojekter under den aktuelle økonomiske og finansielle krise blev lofterne for forskudsbetalinger forhøjet til 50 % i 2009 og 2010. Af hensyn til de fortsatte negative virkninger af den økonomiske og finansielle krise bør dette forhøjede loft bibeholdes indtil udgangen af programmeringsperioden. For at sikre kontinuitet i gennemførelsen af landdistriktsudviklingsprogrammerne fra slutningen af 2010 og frem til denne forordnings ikrafttræden bør den pågældende bestemmelse anvendes med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2011.
(17)
Under hensyn til de relativt små landdistriktsudviklingsprojekter og de problemer, sådanne projekter oplever med at opnå bankgaranti for forudbetalinger, bør der træffes foranstaltninger for at gøre det muligt, at disse garantier erstattes med skriftlige garantier fra offentlige myndigheder.
(18)
For at gøre bedst mulig brug af forudbetalingerne bør det være op til det kompetente betalende agentur at bestemme, hvornår garantierne frigives.
(19)
Forordning (EF) nr. 1974/2006 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(20)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Udvikling af Landdistrikterne -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
I forordning (EF) nr. 1974/2006 foretages følgende ændringer:
1)
Som artikel 16a indsættes:
»Artikel 16a
Med henblik på artikel 26 i forordning (EF) nr. 1698/2005 er investering i faciliteter til produktion af termisk energi og/eller elektricitet fra vedvarende kilder på landbrugsbedrifter kun støtteberettiget, hvis facilitetens produktionskapacitet ikke udgør mere, end hvad der svarer til landbrugsbedriftens samlede gennemsnitlige årlige forbrug af termisk energi og elektricitet, herunder landbrugshusholdningen.
Ved investering i faciliteter til produktion af biobrændsler i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (3) på landbrugsbedrifter er produktionsfaciliteterne for vedvarende energi kun støtteberettiget, hvis facilitetens produktionskapacitet ikke udgør mere, end hvad der svarer til landbrugsbedriftens gennemsnitlige årlige brændstofforbrug til transport.
2)
Artikel 27, stk. 12, andet underafsnit, affattes således:
»Sådanne tilpasninger kan også ske i form af en forlængelse af forpligtelsesperioden. Forlængelsen må ikke overskride udgangen af den periode, som betalingsanmodningen for 2013 refererer til.«
3)
Som artikel 32a indsættes:
»Artikel 32a
Med henblik på artikel 47 i forordning (EF) nr. 1698/2005 kan medlemsstaterne tillade at forlænge indgåelsen af forpligtelser til at drive miljøvenligt skovbrug til udgangen af den periode, som betalingsanmodningen for 2013 refererer til.«
4)
I artikel 37 indsættes som stk. 5:
»5. Med henblik på artikel 62, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1698/2005 udvælger de lokale aktionsgruppers beslutningstagende organ projekter ved afstemning, hvoraf arbejdsmarkedets parter og økonomiske interesseorganisationer samt andre repræsentanter for civilsamfundet som omhandlet i forordningens artikel 62, stk. 1, litra b), udgør mindst 50 % af stemmerne. I beslutningsprocessen om projektudvælgelse bør passende regler for at sikre gennemsigtighed og undgå interessekonflikter overholdes.«
5)
Artikel 38, stk. 2, affattes således:
»2. Medlemsstaterne kan efter anmodning udbetale et forskud til de lokale aktionsgrupper. Forskuddet må ikke overstige 20 % af den offentlige støtte til omkostningerne som omhandlet i artikel 63, litra c), i forordning (EF) nr. 1698/2005, og udbetalingen af det er betinget af, at der er stillet en bankgaranti eller en tilsvarende sikkerhed for 110 % af forskuddet. Sikkerheden frigives senest ved afslutningen af den lokale udviklingsstrategi.
Artikel 24, stk. 6, i Kommissionens forordning (EU) nr. 65/2011 (4) finder ikke anvendelse på den udbetaling, der er nævnt i første underafsnit.
6)
I artikel 44, stk. 3, indsættes følgende underafsnit:
»En reduktion af bedriftens areal på op til 10 % af arealet, for hvilket der er indgået forpligtelse, betragtes som en mindre ændring med henblik på første underafsnit.«
7)
I artikel 46 indsættes følgende afsnit:
»Der indføres en revisionsklausul fra 2012 for forpligtelser i medfør af artikel 39, 40 og 47 i forordning (EF) nr. 1698/2005 indgået for en periode på mellem fem og syv år, som går ud over udgangen af den nuværende programmeringsperiode, for at gøre det muligt at tilpasse forpligtelserne til den efterfølgende programmeringsperiodes regelsæt. Medlemsstaterne kan dog beslutte at indføre en sådan revisionsklausul allerede i 2011. Andet afsnit finder anvendelse, også for så vidt angår dette afsnit.«
8)
Artikel 52 affattes således:
»Artikel 52
1. Med hensyn til finansieringstekniske foranstaltninger som omhandlet i artikel 51 i denne forordning skal de udgifter, der anmeldes til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 26, stk. 3, litra a), i forordning (EF) nr. 1290/2005, omfatte samtlige udgifter, der er betalt til oprettelse af sådanne fonde eller som bidrag til disse.
Ved betalingen af saldo og afslutningen af landdistriktsudviklingsprogrammet i overensstemmelse med artikel 28 i forordning (EF) nr. 1290/2005 består de støtteberettigede udgifter dog af summen af:
a)
betalinger for investeringer i virksomheder fra hver af de pågældende fonde eller garantier, der er stillet, herunder beløb, som garantifondene har afsat til garantier
b)
støtteberettigede forvaltningsomkostninger.
Den anvendte medfinansieringssats skal stemme overens med medfinansieringssatsen for den foranstaltning, som fonden bidrager til. Hvis fonden bidrager til flere foranstaltninger med forskellige medfinansieringssatser, anvendes disse satser forholdsmæssigt på de respektive støtteberettigede udgifter.
Differencen mellem det ELFUL-bidrag, der faktisk er udbetalt i henhold til første underafsnit og de støtteberettigede udgifter nævnt i andet underafsnit, litra a) eller b), skal udlignes i forbindelse med årsregnskaberne for det sidste år af programmets gennemførelse. Disse regnskaber skal indeholde de nødvendige detaljerede finansielle oplysninger.
2. Hvis ELFUL medfinansierer operationer omfattende bidrag til støtte til garantifonde for tilbagebetalingspligtige investeringer i henhold til artikel 50 i forordningen, bør der udføres en forhåndsevaluering af de forventede tab under hensyn til den aktuelle markedspraksis for lignende operationer for denne type investeringer og det pågældende marked. Hvis markedsvilkårene senere ændrer sig, kan evalueringen af de forventede tab tages op til fornyet gennemgang. De midler, der er afsat til at indfri garantierne, bør fremgå af en sådan evaluering.
3. Midler, der returneres til operationen under programmeringsperioden fra investeringer, der er foretaget af fondene, eller som bliver tilbage, efter at alle garantier er blevet indfriet, genanvendes af fonden i overensstemmelse med finansieringsaftalen som omhandlet i artikel 51, stk. 6, i denne forordning eller udlignes i forbindelse med årsregnskaberne. Efter slutdatoen for støtteberettigelse for landdistriktsudviklingsprogrammet skal midler, der returneres til operationen fra investeringer, der er foretaget af fondene, eller som bliver tilbage, efter at alle garantier er blevet indfriet, genanvendes af de pågældende medlemsstaters kompetente myndigheder til gavn for individuelle virksomheder.
Renter af betalinger fra landdistriktsudviklingsprogrammer til fondene skal anvendes i henhold til første underafsnit.«
9)
Artikel 53, stk. 1, første underafsnit, affattes således:
»Medlemsstaterne kan i givet fald fastsætte støttens størrelse, jf. artikel 27, 31, 37-41 og 43-49 i forordning (EF) nr. 1698/2005, på grundlag af tariffer og standardantagelser om indkomsttab.«
10)
Artikel 54, stk. 1, første underafsnit, indledningen, affattes således:
»Bidrag i form af naturalydelser fra en offentlig eller privat støttemodtager, nemlig levering af varer eller tjenesteydelser, for hvilke der ikke er foretaget kontant betaling, som er godtgjort ved fakturaer eller dokumenter med tilsvarende bevisværdi, kan være støtteberettigede udgifter, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:«
11)
Artikel 55, stk. 2, affattes således:
»2. Ved investeringer i landbrug er køb af rettigheder til landbrugsproduktion, betalingsrettigheder, dyr, etårige planter og udplantning heraf ikke støtteberettiget.
Der kan ikke ydes støtte til simple genanskaffelsesinvesteringer.
Ved genopretning af landbrugets produktionspotentiale efter skader som følge af naturkatastrofer, jf. artikel 20, litra b), nr. vi), i forordning (EF) nr. 1698/2005, kan udgifter til køb af dyr og genanskaffelsesinvesteringer dog være støtteberettigede.«
12)
Artikel 56 affattes således:
»Artikel 56
1. Som undtagelse fra artikel 24, stk. 6, i forordning (EU) nr. 65/2011 kan medlemsstaterne efter anmodning udbetale et forskud til modtagerne af investeringsstøtte. Med hensyn til offentlige støttemodtagere kan dette forskud alene betales til kommuner og sammenslutninger heraf, til regionale myndigheder og til offentligretlige oprettet ifølge offentlig lov.
2. Forskuddet kan ikke overstige 50 % af den offentlige støtte i relation til investeringen, og udbetalingen bør betinges af, at der stilles en bankgaranti eller en tilsvarende garanti på 110 % af forskuddet.
En ordning, hvorved en offentlig myndighed stiller en garanti, anses for at svare til en garanti som omhandlet i første underafsnit, såfremt denne myndighed forpligter sig til at betale det beløb, der er omfattet af garantien, hvis retten til forskuddet ikke fastslås.
3. Garantien frigives, når det kompetente betalingsorgan konstaterer, at de faktiske udgifter svarende til den offentlige støtte i forbindelse med investeringen overstiger forskuddet.«
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1, stk. 12, for så vidt angår første underafsnit i artikel 56, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1974/2006, finder anvendelse fra den 1. januar 2011.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 14. juli 2011.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 679/2011
ze dne 14. července 2011
o změně nařízení (ES) č. 1974/2006, kterým se stanoví podrobná pravidla pro použití nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (1), a zejména na článek 91 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 1698/2005 stanovilo jednotný právní rámec pro podporu rozvoje venkova v celé Unii z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV). Uvedený právní rámec byl doplněn prováděcími pravidly, která stanovilo nařízení Komise (ES) č. 1974/2006 (2). Na základě zkušeností získaných při provádění programů rozvoje venkova a problémů, které při tom vznikly, je nezbytné změnit některá ustanovení uvedeného nařízení a doplnit některá prováděcí pravidla.
(2)
Operace spojené s produkcí obnovitelné energie v zemědělských hospodářstvích podle článku 26 nařízení (ES) č. 1698/2005 mohou spadat mimo oblast působnosti článku 42 Smlouvy. V zájmu zajištění souladu s pravidly státní podpory v oblasti zemědělství je třeba přijmout zvláštní ustanovení pro investice do produkce obnovitelné energie v zemědělských hospodářstvích.
(3)
V čl. 27 odst. 12 nařízení (ES) č. 1974/2006 se stanoví, že agroenvironmentální závazky nebo závazky v oblasti dobrých životních podmínek zvířat mohou mít formu prodloužení trvání závazku. Aby nedocházelo k překrývání s dalším programovým obdobím, mělo by být toto přizpůsobení omezeno na konec prémiového období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.
(4)
Článek 47 nařízení (ES) č. 1698/2005 stanoví, že lesnicko-environmentální závazky se přijímají zpravidla na období mezi pěti a sedmi lety. Aby se obnovené závazky nepřekrývaly s dalším programovým obdobím, měly by mít členské státy možnost dovolit prodloužení těchto závazků do konce prémiového období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.
(5)
V čl. 62 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1698/2005 se stanoví, že v místní akční skupině musí podíl hospodářských a sociálních partnerů a jiných zástupců občanské společnosti v místním partnerství na úrovni rozhodování činit alespoň 50 %. Členské státy by měly zajistit, aby místní akční skupiny splňovaly tento minimální procentní podíl také při hlasování, aby nemohl veřejný sektor převládnout při rozhodování. Dále by mělo být zajištěno, aby organizátoři projektů nemohli ovlivnit rozhodnutí o výběru projektu. Je proto třeba zavést účinné záruky, aby při posuzování a volbě návrhů projektů nemohlo dojít ke střetu zájmů. Patřičným zviditelněním by měla být také zaručena transparentnost rozhodovacího procesu.
(6)
Podle čl. 38 odst. 2 nařízení (ES) č. 1974/2006 je také možné vyplatit místním akčním skupinám zálohu na provozní náklady. Ukázalo se, že v zájmu zajištění potřeb místních akčních skupin v oblasti peněžních toků je nezbytné rozšířit možnost vyplacení záloh i na náklady spojené se získáváním dovedností a oživením daného území, jak je uvedeno v čl. 63 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005.
(7)
Ustanovení čl. 44 odst. 3 nařízení (ES) č. 1974/2006 umožňuje členským státům přijmout zvláštní opatření, aby zajistily, že malé změny v situaci hospodářství nepovedou k nepřiměřeným výsledkům, pokud jde o přijaté závazky, s ohledem na povinnost příjemce zaplatit pomoc, jestliže nabyvatel části hospodářství nepřevezme závazek. V zájmu zajištění právní jistoty je třeba vymezit, co se rozumí malou změnou v případě, kdy se sníží výměra hospodářství.
(8)
Článek 46 nařízení (ES) č. 1974/2006 stanoví poskytnutí doložky o přezkumu v případě změny výchozí situace pro některá opatření. Doložka o přezkumu by měla být rovněž poskytnuta v případě, že se trvání nových agroenvironmentálních závazků, závazků v oblasti dobrých životních podmínek zvířat nebo lesnicko-environmentálních závazků přijatých na určité období mezi pěti a sedmi lety prodlouží tak, že přesáhne konec stávajícího programového období, aby nedocházelo k rozporu s právním a politickým rámcem stanoveným na období následující po tomto stávajícím programovém období.
(9)
V zájmu objasnění použití čl. 52 odst. 1 nařízení (ES) č. 1974/2006 je třeba stanovit základ pro uplatnění sazby spolufinancování v případě finančního inženýrství.
(10)
Pokud jde o záruční fondy v rámci finančního inženýrství podle kapitoly IV oddílu 1 pododdílu 3 nařízení (ES) č. 1974/2006, je třeba poskytnout podrobnější informace o způsobu výpočtu způsobilých výdajů na operace spojené s těmito intervencemi, aby bylo zajištěno účinnější využívání finančních prostředků Unie.
(11)
Ačkoli uznáváme zvláštnosti rozvoje venkova, které se týkají hlavně menšího rozsahu podporovaných operací, je třeba v zájmu maximalizace pákového účinku nástroje finančního inženýrství vyjasnit opětovné využití zdrojů navrácených do operace finančního inženýrství během programového období a rovněž vymezit rozdíl mezi ním a opětovným využitím po konečném datu způsobilosti programu rozvoje venkova.
(12)
Vezmeme-li v úvahu charakter některých investic do lesnictví a skutečnost, že platby by mohly být v některých případech vázány na plochu, mělo by být možno využít výpočet standardních nákladů jako alternativu k systému založenému na fakturách, který se používá pro stanovení míry podpory u opatření podle článku 27 nařízení (ES) č. 1698/2005. Ustanovení čl. 53 odst. 1 nařízení (ES) č. 1974/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(13)
V čl. 54 odst. 1 nařízení (ES) č. 1974/2006 se stanoví podmínky, za jakých mohou být příspěvky ve formě věcných plnění považovány za způsobilé výdaje. Ve své současné podobě považuje čl. 54 odst. 1 příspěvky ve formě věcných plnění za způsobilé pouze u investičních opatření. Zkušenosti ukázaly, že tato podmínka je pro účinné provádění opatření příliš omezující. Je proto třeba stanovit, aby příspěvky ve formě věcného plnění mohly být způsobilé u všech druhů operací.
(14)
Článek 55 nařízení (ES) č. 1974/2006 stanoví soubor pravidel pro vymezení způsobilých výdajů na investiční operace. V zájmu zvýšení srozumitelnosti, pokud jde o provádění tohoto článku, by mělo být výslovně uvedeno, že získání platebních nároků mezi způsobilé výdaje nepatří. Je rovněž třeba vysvětlit, že vzhledem ke své povaze představují investice nahrazující potenciál zemědělské produkce po přírodních katastrofách způsobilé výdaje.
(15)
Aby se za současné finanční krize zvýšil účinek záloh a s přihlédnutím ke zvláštní úloze, kterou hrají orgány regionální správy při provádění politiky rozvoje venkova, měla by se možnost poskytnout zálohu podle článku 56 nařízení (ES) č. 1974/2006 vztahovat i na orgány regionální správy.
(16)
Aby se zjednodušilo provádění investičních projektů v době současné hospodářské a finanční krize, zvýšily se u investic v roce 2009 a 2010 maximální stropy pro zálohy na 50 %. Aby se zohlednily přetrvávající negativní účinky hospodářské a finanční krize, měl by být tento vyšší strop zachován až do konce programového období. V zájmu zajištění kontinuity při provádění programů rozvoje venkova mezi koncem roku 2010 a vstupem tohoto nařízení v platnost by se mělo příslušné ustanovení použít zpětně od 1. ledna 2011.
(17)
V zájmu zohlednění poměrně malého rozsahu projektů rozvoje venkova a obtíží, kterým tyto projekty čelí při získávání bankovních záruk na zálohy, by měla být přijata opatření, která by umožnila nahradit uvedené záruky písemnými zárukami od veřejnoprávních orgánů.
(18)
V zájmu lepšího využívání záloh by mělo být ponecháno na příslušné platební agentuře, aby stanovila, kdy se záruky uvolní.
(19)
Nařízení (ES) č. 1974/2006 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(20)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rozvoj venkova,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1974/2006 se mění takto:
1)
Vkládá se nový článek 16a, který zní:
„Článek 16a
Pro účely článku 26 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou u investic do produkce tepelné energie a/nebo energie z obnovitelných zdrojů v zemědělských hospodářstvích zařízení na produkci obnovitelné energie způsobilá pro podporu pouze v případě, že není jejich kapacita produkce vyšší než ekvivalent kombinované průměrné roční spotřeby tepelné energie a elektřiny v zemědělském hospodářství, a to včetně domácnosti zemědělce.
Pokud jsou v zemědělských hospodářstvích uskutečněny investice do výroby biopaliva ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES (3), jsou zařízení na produkci obnovitelné energie způsobilá pro podporu pouze v případě, že není jejich kapacita produkce vyšší než ekvivalent roční průměrné spotřeby pohonných hmot v zemědělském hospodářství.
2)
V čl. 27 odst. 12 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
„Toto přizpůsobení může mít také formu prodloužení trvání závazku. Prodloužení nesmí přesáhnout konec období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.“
3)
Vkládá se nový článek 32a, který zní:
„Článek 32a
Pro účely článku 47 nařízení (ES) č. 1698/2005 mohou členské státy povolit, aby se lesnicko-environmentální závazky prodloužily až do konce období, k němuž se vztahuje žádost o platbu za rok 2013.“
4)
V článku 37 se doplňuje odstavec, který zní:
„5. Pro účely čl. 62 odst. 4 nařízení (ES) č. 1698/2005 rozhodují rozhodovací orgány místních akčních skupin o výběru projektů hlasováním, při kterém činí podíl hospodářských a sociálních partnerů a jiných zástupců občanské společnosti podle čl. 62 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení alespoň 50 % hlasů. V procesu rozhodování o výběru projektů je třeba dodržet příslušné předpisy, aby se zaručila transparentnost a aby nedocházelo ke střetu zájmů.“
5)
V článku 38 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Členské státy mohou na žádost vyplatit místním akčním skupinám zálohu. Částka zálohy nesmí překročit 20 % veřejné podpory související s náklady uvedenými v čl. 63 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005 a podmínkou jejího vyplacení je poskytnutí bankovní záruky nebo rovnocenné jistoty ve výši 110 % částky zálohy. Záruka se uvolní nejpozději při ukončení strategie místního rozvoje.
Ustanovení čl. 24 odst. 6 nařízení Komise (EU) č. 65/2011 (4) se nepoužije na platbu uvedenou v prvním pododstavci.
6)
V čl. 44 odst. 3 se doplňuje pododstavec, který zní:
„Pro účely prvního pododstavce se za malou změnu považuje nejvýše 10% zmenšení výměry hospodářství, na které se vztahuje závazek.“
7)
V článku 46 se doplňuje odstavec, který zní:
„Doložka o přezkumu se poskytne od roku 2012 pro závazky přijaté na období mezi pěti a sedmi lety podle článků 39, 40 a 47 nařízení (ES) č. 1698/2005 a prodloužené tak, že přesáhnou konec stávajícího programového období, aby se mohly přizpůsobit právnímu rámci dalšího programového období. Členské státy však mohou rozhodnout o zavedení této doložky o přezkumu již v roce 2011. S ohledem na tento odstavec se použije také druhý pododstavec.“
8)
Článek 52 se nahrazuje tímto:
„Článek 52
1. Pokud jde o akce finančního inženýrství podle článku 51 tohoto nařízení, výdaje uvedené Komisi v souladu s čl. 26 odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 1290/2005 jsou celkovými výdaji zaplacenými při vytváření těchto fondů nebo přispívání do nich.
Při platbě vyrovnání a uzavření programu rozvoje venkova podle článku 28 nařízení (ES) č. 1290/2005 však budou způsobilé výdaje součtem:
a)
všech plateb jako investic do podniků mimo všechny dotčené fondy, nebo všech poskytnutých záruk včetně částek poskytnutých jako záruky záručními fondy;
b)
způsobilých řídicích nákladů.
Uplatněná sazba spolufinancování musí odpovídat sazbě spolufinancování opatření, na něž fond přispívá. Pokud fond přispívá na několik opatření s rozdílnou sazbou spolufinancování, použijí se tyto sazby v poměru k příslušným způsobilým výdajům.
Rozdíl mezi příspěvky z EZFRV skutečně zaplacenými podle prvního pododstavce a způsobilými výdaji podle druhého pododstavce písm. a) nebo b) bude odstraněn v rámci účetní závěrky posledního roku provádění programu. V této závěrce budou podrobně uvedeny potřebné finanční údaje.
2. Pokud EZFRV spolufinancuje operace zahrnující záruční fondy pro návratné investice podle článku 50 tohoto nařízení, je nutné provést hodnocení ex ante očekávaných ztrát a zohlednit při něm stávající tržní praxi u podobných operací s dotyčným typem investic a trhu. Hodnocení očekávaných ztrát je možno přezkoumat, pokud je to odůvodněno následnými tržními podmínkami. Zdroje vázané na proplacení záruk musí vycházet z tohoto hodnocení.
3. Zdroje navrácené během programového období do operace z investic vložených fondy nebo zbylých po zaplacení záruky jsou fondem opětovně použity podle dohody o financování uvedené v čl. 51 odst. 6 tohoto nařízení nebo vyrovnány v rámci účetní závěrky. Po konečném datu způsobilosti programu rozvoje venkova budou zdroje navrácené do operace z investic vložených fondy nebo zbylých po zaplacení všech záruk opět použity dotčenými členskými státy ve prospěch jednotlivých podniků.
Úroky vzniklé platbami z programů rozvoje venkova do fondů budou použity podle prvního pododstavce.“
9)
V čl. 53 odst. 1 se první pododstavec nahrazuje tímto:
„Členské státy mohou případně určit míru podpory stanovené v článcích 27, 31, 37 až 41 a 43 až 49 nařízení (ES) č. 1698/2005 na základě standardních nákladů a standardního předpokladu ušlých příjmů.“
10)
V čl. 54 odst. 1 se úvodní věta prvního pododstavce nahrazuje tímto:
„Příspěvky veřejného nebo soukromého příjemce ve formě věcného plnění, totiž poskytování zboží nebo služeb, pro něž neexistuje platba v hotovosti podložená fakturami nebo podobnými dokumenty, mohou být způsobilými výdaji za předpokladu, že jsou splněny následující podmínky:“.
11)
V článku 55 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. V případě zemědělských investic není nákup zemědělských výrobních práv, platebních nároků, zvířat, jednoletých rostlin a jejich vysazování způsobilým výdajem.
Jednoduché náhradové investice nejsou způsobilým výdajem.
V případech obnovy zemědělského produkčního potenciálu poškozeného přírodními katastrofami podle čl. 20 písm. b) bodu vi) nařízení (ES) č. 1698/2005 však mohou být nákup zvířat a náhradové investice způsobilým výdajem.“
12)
Článek 56 se nahrazuje tímto:
„Článek 56
1. Odchylně od čl. 24 odst. 6 nařízení (EU) č. 65/2011 mohou členské státy na požádání vyplatit příjemcům podpory investic zálohu. Pokud jde o veřejné příjemce, lze tuto zálohu poskytnout obcím, jejich sdružením, orgánům regionální správy a veřejnoprávním subjektům.
2. Částka zálohy nesmí překročit 50 % veřejné podpory související s investicí a podmínkou jejího vyplacení je poskytnutí bankovní záruky nebo rovnocenné jistoty ve výši 110 % částky zálohy.
Za rovnocennou jistotu podle prvního pododstavce se považuje zařízení poskytnuté veřejným orgánem jako záruka za předpokladu, že se tento orgán zaváže vyplatit částku pokrytou touto zárukou, pokud není prokázán nárok na vyplacenou zálohu.
3. Jistota se může uvolnit, jakmile příslušná platební agentura zjistí, že částka skutečných výdajů na investice, která se vztahuje k veřejné podpoře, přesahuje částku zálohy.“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Pokud jde o čl. 56 odst. 2 první pododstavec nařízení (ES) č. 1974/2006, použije se ustanovení čl. 1 odst. 12 od 1. ledna 2011.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. července 2011.