RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 492/2010
af 3. juni 2010
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indonesien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9 og artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. GÆLDENDE FORANSTALTNINGER
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 435/2004 (2) efter en antidumpingundersøgelse (herefter benævnt »den oprindelige undersøgelse«) en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina (herefter benævnt »Kina«) og Indonesien (i det følgende samlet benævnt »de pågældende lande«).
2. DENNE UNDERSØGELSE
2.1. ANMODNING OM EN FORNYET UNDERSØGELSE
(2)
Productos Aditivos S.A., som er den eneste EU-producent af natriumcyclamat, indgav en anmodning om en udløbsundersøgelse den 11. december 2008.
(3)
Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
2.2. INDLEDNING
(4)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse, og iværksatte den 10. marts 2009 en sådan undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i grundforordningen ved offentliggørelse af en meddelelse herom i Den Europæiske Unions Tidende (3) (herefter benævnt »indledningsmeddelelsen«)
2.3. UNDERSØGELSESPERIODE
(5)
Undersøgelsen vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2008 til 31. december 2008 (herefter benævnt »nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra 1. januar 2005 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode (herefter benævnt »den betragtede periode«).
3. PARTER, SOM ER BERØRT AF UNDERSØGELSEN
(6)
Kommissionen underrettede officielt den ansøgende EU-producent, kendte importører, leverandører og brugere, de kendte eksporterende producenter i Kina og Indonesien og myndighederne i de pågældende lande om indledningen af udløbsundersøgelsen.
(7)
Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen, men ingen af dem forelagde Kommissionen en sådan anmodning.
(8)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kendte eksporterende producenter i Kina og Indonesien. To virksomheder fra Kina, som begge indgår i koncernen Rainbow Rich Industrial Ltd., der er hjemmehørende i Hong Kong, og to virksomheder fra Indonesien oplyste, at de var villige til at samarbejde og besvarede spørgeskemaet vedrørende dumping.
(9)
Yderligere to kinesiske producenter, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited, gav sig til kende. I forbindelse med den oprindelige undersøgelse blev det konstateret, at disse virksomheder ikke foretog dumping på EU-markedet. Følgelig er Fang Da Food Additive (Shenzhen) og Fang Da Food Additive (Yan Quan) ikke omfattet af nærværende udløbsundersøgelse.
4. EFTERPRØVNING AF MODTAGNE OPLYSNINGER
(10)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en afgørelse om, der fortsat finder dumping sted, eller om der er sandsynlighed for fornyet dumping og skade og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
4.1.
EKSPORTERENDE PRODUCENTER I FOLKEREPUBLIKKEN KINA:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd., Shenzhen
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing
-
og den forretningsmæssigt forbundne virksomhed Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hong Kong).
4.2.
EKSPORTERENDE PRODUCENTER I INDONESIEN:
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo.
4.3.
PRODUCENT I EU-ERHVERVSGRENEN
-
Productos Aditivos S.A., Spanien.
4.4.
IKKE-FORRETNINGSMÆSSIGT FORBUNDET IMPORTØR OG FORHANDLER:
-
Beneo Palatinit GmbH, Tyskland.
4.5.
BRUGER
-
Schweppes International Ltd., Nederlandene.
5. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(11)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at anbefale indførelse af en antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Kina og Indonesien.
(12)
I medfør af bestemmelserne i grundforordningen fik parterne efter fremlæggelsen af ovennævnte oplysninger et vist tidsrum til at fremsætte bemærkninger.
(13)
Der er taget hensyn til de af parterne fremsatte mundtlige og skriftlige bemærkninger, og de endelige konklusioner er, hvor det er relevant, ændret i overensstemmelse hermed.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. DEN PÅGÆLDENDE VARE
(14)
Den pågældende vare i denne undersøgelse er den samme som i den oprindelige undersøgelse, dvs. natriumcyclamat med oprindelse i Kina og Indonesien (herefter benævnt »den pågældende vare«) i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2929 90 00.
(15)
Som konstateret i forbindelse med den oprindelige undersøgelse og bekræftet i forbindelse med denne undersøgelse er natriumcyclamat en råvare, der anvendes som et tilsætningsstof i fødevarer og er tilladt i Den Europæiske Union og mange andre lande som sødestof i kaloriefattige og diætetiske fødevarer og drikkevarer. Det anvendes i stort omfang som tilsætningsstof af levnedsmiddelindustrien samt af producenter af kaloriefattige og diætetiske sødestoffer til bordbrug. Det anvendes desuden i mindre mængder i lægemiddelindustrien.
2. SAMME VARE
(16)
Som i forbindelse med den oprindelige undersøgelse blev det påvist, at den pågældende vare, der produceres i Kina og Indonesien og sælges til Unionen, med hensyn til fysiske og tekniske egenskaber og brug er identisk med den vare, der produceres og sælges på markedet i Unionen af ansøgeren, eller den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Indonesien, som også blev anvendt som referenceland til at fastlægge den normale værdi for Kina.
(17)
Alle disse varer anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. INDLEDENDE BEMÆRKNINGER
(18)
Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgt, om der for øjeblikket fandt dumping sted, og i bekræftende fald, om foranstaltningernes bortfald eventuelt ville føre til fortsat eller fornyet dumping. Der mindes om, at i forbindelse med undersøgelser i medfør af nævnte artikel genovervejes markedsøkonomisk behandling ikke.
(19)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 9, anvendtes samme generelle metode som i den oprindelige undersøgelse i alle de tilfælde, hvor omstændighederne ikke havde ændret sig. For at vurdere sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping blev der i overensstemmelse med normal praksis udtaget stikprøver af transaktionerne i form af fire måneder i NUP, som hver især var den sidste måned i et kvartal. Resultatet blev efterprøvet ved også at analysere en række andre transaktioner. Ingen af de erhvervsdrivende gjorde indsigelser mod denne fremgangsmåde.
(20)
Data fra Eurostat viste, at der blev importeret mellem 3 000 og 5 000 tons af den pågældende vare til Unionen i NUP. Af denne mængde kom over 90 % fra Kina, og resten kom fra Indonesien. Der blev praktisk taget ikke registreret import fra andre lande.
2. DUMPING AF IMPORT I UNDERSØGELSESPERIODEN
2.1. FOLKEREPUBLIKKEN KINA
2.1.1. Referenceland
(21)
Med undtagelse af de virksomheder, som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, blev den normale værdi for Kina fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(22)
I den forudgående undersøgelse blev Indonesien anvendt som et egnet land med markedsøkonomi med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina.
(23)
Kommissionen har foreslået dette land i indledningsmeddelelsen, og ingen af de interesserede parter har modsat sig dette valg inden for fristerne.
(24)
Priserne i Indonesien er blevet betragtet som en rimelig erstatning for priserne i Kina, fordi Indonesien har et konkurrencepræget hjemmemarked med stigende import fra Kina og med mindst seks producenter. Det ser desuden ud til, at den vare, der er genstand for undersøgelsen, kun fremstilles i Unionen, Kina og Indonesien. Der er ikke blevet fremlagt bevis for det modsatte i forbindelse med denne undersøgelse.
(25)
Indonesien er derfor blevet anvendt som et referenceland med markedsøkonomi i forbindelse med denne fornyede undersøgelse.
2.1.2. Samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter
2.1.2.1. Indledende bemærkninger
(26)
Som omhandlet i betragtning 8 samarbejdede to producenter, som begge indgår i koncernen »Rainbow Rich Industries«, der er hjemmehørende i Hong Kong, i forbindelse med denne undersøgelse. De tegnede sig for over halvdelen af eksporten til EU i NUP. Når der ikke tages hensyn til produktions- og salgsmængderne for virksomheder, der ikke er omfattet af proceduren, tegnede de samarbejdsvillige producenter sig for mere end tre fjerdedele af den samlede kinesiske produktion og næsten halvdelen af den kinesiske kapacitet. Repræsentativiteten med hensyn til eksport til Unionen var på over 80 %. På baggrund af dette samarbejdsniveau blev detaljerede oplysninger fra de samarbejdsvillige eksportører anvendt som kilde ved vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skadevoldende dumping fra Kina.
(27)
En af de samarbejdsvillige virksomheder, Golden Time Enterprises (Shenzhen), eksporterede betydelige mængder til Unionen i NUP, mens dens søstervirksomhed, Jintian Enterprises (Nanjing), ikke eksporterede til Unionen efter indførelsen af foranstaltningerne. De oplysninger, som blev indsamlet ved kontrolbesøget hos den virksomhed, som ikke eksporterede, Jintian Enterprises (Nanjing), gav dog et mere nøjagtigt indblik i forholdene på det kinesiske hjemmemarked, hvor både virksomhedens markedsandel og andel af den installerede kapacitet er betydelig.
(28)
I løbet af undersøgelsen hævdede en af de kinesiske virksomheder, at de største producenter på hjemmemarkedet holdte regelmæssige møder for at fastsætte en referencepris for det kinesiske hjemmemarked. Set på baggrund af disse producenters dominerende stilling synes virksomhederne at have held til at fastholde de kinesiske hjemmemarkedspriser på et relativt højt niveau med denne ordning.
2.1.2.2. Normal værdi
(29)
Den normale værdi for Golden Time Enterprises (Shenzhen) blev beregnet som den vejede gennemsnitspris, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet ved alt salg af den pågældende type til uafhængige kunder i NUP.
2.1.2.3. Eksportpris
(30)
Eksportprisen for Golden Time Enterprises (Shenzhen) ved salg til Unionen var den pris, om nødvendigt justeret, der faktisk er betalt eller skal betales for varen, når den sælges til eksport til Unionen.
2.1.2.4. Prissammenligning
(31)
Det vejede gennemsnit af den normale værdi blev sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportprisen for hver enkelt type af den pågældende vare, ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning blev der taget hensyn til de forskelle i faktorer, som hævdedes og påvistes at berøre prisen og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justering for omkostninger til søfragt og indenlandsk transport, forsikring, kreditter, håndtering og emballering.
2.1.2.5. Dumpingmargen
(32)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev dumpingmargenen fastsat pr. varetype på grundlag af en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne i samme handelsled. Denne sammenligning viste, at der forekom dumping i den nuværende undersøgelsesperiode på et væsentligt højere niveau end det, der blev fastslået i den oprindelige undersøgelse. Udtrykt i procent af cif-værdien ved Unionens grænse udgjorde den vejede gennemsnitlige dumpingmargen 30 % for Golden Time Enterprises.
2.1.3. Andre kinesiske eksporterende producenter
2.1.3.1. Indledende bemærkninger
(33)
Den resterende import fra Kina udgjorde mindre end 5 % af forbruget i Unionen.
(34)
Kommissionen baserede sine konklusioner vedrørende de øvrige kinesiske eksporterende producenter på oplysninger indsamlet i forbindelse med undersøgelsen og officielle statistikker fra Eurostat.
2.1.3.2. Normal værdi
(35)
Den normale værdi for ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksportører blev fastsat til det vejede gennemsnit af de samarbejdsvilliges indonesiske producenters priser ved salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet.
2.1.3.3. Eksportpris
(36)
Eksportprisen for ikke-samarbejdsvillige kinesiske eksportører blev fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Da der ikke forelå andre mere pålidelige oplysninger, blev den fastsat på grundlag af den gennemsnitlige cif-importpris, Unionens grænse, i NUP ifølge Eurostats importstatistikker.
2.1.3.4. Prissammenligning
(37)
Det vejede gennemsnit af den eksportpris, der blev fastsat for de resterende kinesiske eksportører, blev sammenlignet med det vejede gennemsnit af den normale værdi for de kontrollerede indonesiske producenter, ab fabrik og i samme handelsled.
(38)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for omkostninger til indenlandsk transport og søfragt, forsikring, håndtering og emballering. Da der ikke forelå andre mere pålidelige oplysninger, blev justeringerne baseret på den samarbejdsvillige kinesiske eksportørs efterprøvede omkostninger.
2.1.3.5. Dumpingmargen
(39)
Dumpingmargenen blev beregnet som forskellen mellem den normale værdi, som beregnet i betragtning 35, og eksportprisen, som beregnet i betragtning 36. De resultater, der er opnået således, tyder helt klart på fortsat dumping i løbet af foranstaltningernes gyldighedsperiode med en dumpingmargen på over 5 %.
2.1.4. Konklusioner vedrørende dumping fra kina
(40)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der fortsat var dumping fra Kina i den periode, hvor foranstaltningerne har været anvendt.
2.2. INDONESIEN
2.2.1. Indledende bemærkninger
(41)
Som omhandlet i betragtning 8 samarbejdede to producenter i forbindelse med denne undersøgelse, PT Golden Sari og PT Tunggak Waru Semi. Deres repræsentativitet med hensyn til eksport til Unionen var på mellem 40 % og 60 % i NUP (4).
(42)
De oplysninger, som Kommissionen har indsamlet viste, at der er mindst fire andre producenter af den pågældende vare i Indonesien. Ifølge disse oplysninger tegnede de samarbejdsvillige producenter sig for ca. en tredjedel af den samlede indonesiske produktion og kapacitet. Samarbejdsvilligheden i Indonesien har derfor været lav i forbindelse med denne undersøgelse.
(43)
På baggrund af ovenstående og i henhold til grundforordningens artikel 18 er oplysningerne om priser på hjemmemarkedet, priser ved eksport til andre lande og de ikke-samarbejdsvillige indonesiske eksporterende producenters produktion og kapacitet i Indonesien baseret på de bedste foreliggende oplysninger, herunder klagen og offentligt tilgængelige oplysninger. De relevante indonesiske myndigheder blev underrettet om anvendelsen af artikel 18 og årsagerne hertil. De indonesiske myndigheder fremsatte ingen bemærkninger i denne forbindelse.
(44)
Kun en af de to samarbejdsvillige virksomheder, PT Golden Sari, eksporterede til Unionen i NUP. Der kunne således ikke fastsættes nogen dumpingmargen for PT Tunggak Waru Semi, da virksomheden ikke eksporterede til Unionen i NUP, men data om virksomheden blev ikke desto mindre anvendt til at indhente oplysninger om bl.a. produktion, kapacitet og eksport til markeder i tredjelande, hvilket gav et mere nøjagtigt indblik i forholdene på Indonesiens hjemmemarked og eksportmarkeder.
2.2.2. Samarbejdsvillige indonesiske eksporterende producenter
2.2.2.1. Normal værdi
(45)
Den normale værdi for PT Golden Sari blev beregnet som den vejede gennemsnitspris, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet ved alt salg af den pågældende type til uafhængige kunder i NUP.
2.2.2.2. Eksportpris
(46)
Eksportprisen for PT Golden Sari blev fastsat på grundlag af de eksportpriser, som uafhængige kunder i Unionen havde betalt eller skulle betale i NUP.
2.2.2.3. Prissammenligning
(47)
Det vejede gennemsnit af den normale værdi blev sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportprisen ved salg af den pågældende vare i Unionen, ab fabrik og i samme handelsled.
(48)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for omkostninger til international transport, forsikring, indenlandsk transport og emballering samt kreditomkostninger.
2.2.2.4. Dumpingmargen
(49)
Resultatet af sammenligningen af den normale værdi og eksportprisen viste, at virksomheden PT Golden Sari ikke havde foretaget dumping i NUP.
2.2.3. Andre indonesiske eksporterende producenter
2.2.3.1. Indledende bemærkninger
(50)
Som omhandlet i betragtning 43 blev dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksportører på grund af det lave samarbejdsniveau for Indonesien fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, dvs. på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.
2.2.3.2. Normal værdi
(51)
Den normale værdi blev beregnet som det vejede gennemsnit af den normale værdi, der er blevet beregnet for de to samarbejdsvillige producenter.
2.2.3.3. Eksportpris
(52)
Da der ikke forelå andre mere pålidelige oplysninger, blev eksportprisen for ikke-samarbejdsvillige indonesiske eksportører fastsat på grundlag af den gennemsnitlige cif-importpris, Unionens grænse, i NUP ifølge Eurostats importstatistikker.
2.2.3.4. Prissammenligning
(53)
Den således beregnede vejede gennemsnitlige pris ved eksport til Unionen for Indonesien blev på ab fabrik-niveau sammenlignet med den vejede gennemsnitlige normale værdi for de samarbejdsvillige indonesiske producenter.
(54)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for omkostninger til international transport, forsikring, indenlandsk transport, håndtering og emballering samt kreditomkostninger.
2.2.3.5. Dumpingmargen
(55)
Af sammenligningen mellem den normale værdi og den eksportpris, som var blevet beregnet som anført ovenfor, fremgik det, at der fandt dumping sted. Den konstaterede dumpingmargen udgjorde næsten 30 % af cif-importprisen, Unionens grænse.
2.2.4. Konklusioner vedrørende dumping fra indonesien
(56)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der fortsat var dumping fra en betydelig del af de indonesiske producenter i den periode, hvor foranstaltningerne har været anvendt.
3. UDVIKLING I IMPORTEN, HVIS FORANSTALTNINGERNE OPHÆVES
(57)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at dumpingen ville blive fornyet, når de gældende foranstaltninger over for Kina og Indonesien eventuelt udløber.
(58)
For at fastslå om det var sandsynligt, at dumpingen ville blive fornyet, hvis foranstaltningerne ophæves, undersøgte Kommissionen de foreliggende oplysninger om eksportørernes situation og markedsforholdene. Analysen blev hovedsageligt baseret på oplysningerne i de samarbejdsvillige producenters besvarelser af spørgeskemaet, som var blevet efterprøvet ved kontrolbesøgene hos virksomhederne. Der er også blevet anvendt andre informationskilder, herunder Eurostats importstatistikker og officielle eksport- og markedsstatistikker fra de pågældende lande.
3.1. KINA
3.1.1. Indledende bemærkninger
(59)
Som omhandlet i betragtning 26 tegnede de samarbejdsvillige producenter sig for over tre fjerdedele af den kinesiske produktion i NUP. På grund af den høje grad af samarbejdsvilje blev det besluttet, at der kunne indsamles pålidelige oplysninger om eksporten af den pågældende vare til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode direkte fra den eksporterende producent. Mere generelt er der blevet indsamlet oplysninger vedrørende det kinesiske hjemmemarked hos begge de kontrollerede producenter.
(60)
Der mindes om, at undersøgelsen viste, at dumpingen fra de kinesiske virksomheder, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, fortsatte på et niveau, der er betragteligt højere end det niveau, der blev konstateret i forbindelse med den oprindelige undersøgelse.
3.1.2. Uudnyttet kapacitet og lagre
(61)
Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har indhentet i forbindelse med undersøgelsen, er den uudnyttede tilgængelige produktionskapacitet i Kina hos de virksomheder, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, mange gange større end markedet i Unionen. Undersøgelsen har vist, at forbruget på hjemmemarkedet i Kina sandsynligvis ikke i noget væsentligt omfang kan absorbere denne uudnyttede kapacitet.
(62)
En af de kinesiske producenter hævdede, at han havde til hensigt at mindske sin produktionskapacitet væsentligt efter NUP. Der blev dog ikke forelagt håndgribelige beviser herfor. Selv om dette teoretisk set kunne medføre et fald i kapaciteten i Kina, ville det ikke desto mindre skabe et incitament for de øvrige kinesiske producenter til i højere grad at udnytte deres uudnyttede tilgængelige kapacitet for at udfylde det hul, der vil opstå i den kinesiske eksport.
(63)
Desuden kan markederne i andre tredjelande kun i begrænset omfang absorbere en øget importmængde fra Kina. For det første forhindrer en lang række store landes lovgivning import af den pågældende vare (bl.a. USA, Indien, Japan, Mexico, Sydkorea og hele Mellemøsten). Desuden er det ifølge de oplysninger, som er blevet indhentet i forbindelse med undersøgelsen, ikke sandsynligt, at de øvrige betydelige markeder for natriumcyclamat (Sydamerika, Sydafrika og Asien) vil vokse betragteligt de kommende år. Markedet i Unionen vil derfor fortsat være af central betydning, da det er attraktivt ikke alene på grund af størrelsen, men også fordi der findes velkendte og veletablerede distributionskanaler for import af varen.
(64)
Sluttelig blev det overvejet, om de pågældende virksomheder kunne udnytte den overskydende kapacitet til fremstilling af andre varer. Dette er dog ikke sandsynligt, da de kontrollerede producenter ikke fremstiller andre varer i betydelige mængder, og der findes ikke bevis for, at det ville være let for andre kinesiske producenter af natriumcyclamat at gå over til fremstilling af andre varer.
(65)
Ovenstående tyder på, at der fortsat vil komme store eksportmængder fra Kina til Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves.
3.1.3. Forhold mellem priserne i unionen og priserne på det kinesiske hjemmemarked
(66)
Kommissionen konstaterede, at de store mængder import fra Kina i Unionen blev solgt til priser, som var lavere end priserne på det kinesiske hjemmemarked. På baggrund af den kinesiske dumpingimports omfang og markedsandel må salgspriserne for denne import betragtes som referenceprisen i Unionen: Andre kinesiske eksportører, som ønsker at sælge betydelige mængder på markedet ville efter al sandsynlighed også fastsætte deres priser på dette lave niveau og således foretage dumping.
3.1.4. Forhold mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne på det kinesiske hjemmemarked
(67)
Kommissionen sammenlignede efterprøvede priser ved eksport fra Kina til tredjelande med efterprøvede priser på det kinesiske hjemmemarked for at foretage en nærmere undersøgelse af kinesiske eksportørers prisadfærd, hvis foranstaltningerne standses.
(68)
Det blev konstateret, at priserne ved eksport til tredjelande konsekvent var lavere end priserne på hjemmemarkedet og i tråd med priserne ved eksport til EU, hvilket understreger, at der findes et adfærdsmønster, der er baseret på dumping, og som synes at være strukturelt i denne sektor i Kina.
3.1.5. Forhold mellem priserne ved eksport til tredjelande og prisniveauet i Unionen
(69)
Kommissionen sammenlignede priserne ved eksport fra Kina til tredjelande med de fremherskende priser i Unionen for at fastslå, om der ville være et incitament til at gå over til at eksportere til Unionen, hvis foranstaltningerne standses.
(70)
Kinas priser ved eksport til tredjelande var stort set i overensstemmelse med prisniveauet i Unionen. Dette bekræfter, at det ikke er sandsynligt, at kinesiske eksportører vil gå over til at eksportere til andre markeder end markedet i Unionen.
3.1.6. Konklusion vedrørende kina
(71)
Vurderingen af ovennævnte faktorer viste, at de eksportører, som er omfattet af denne fornyede undersøgelse, fortsat eksporterer meget betragtelige mængder af den pågældende vare til Unionen til dumpingpriser. Den kinesiske eksport til andre tredjelande foretages også til dumpingpriser, hvilket understreger, at der er tale om et strukturelt adfærdsmønster baseret på dumping. Priserne på det kinesiske hjemmemarked er høje, og der findes ikke tegn på, at de vil falde inden for en overskuelig fremtid. På grund af de kinesiske eksportørers store uudnyttede tilgængelige kapacitet, fraværet af andre store markeder, hvor denne kapacitet kan udnyttes, og EU-markedets tiltrækningskraft har kinesiske eksporterende producenter derfor et incitament til at forsøge at sælge endnu større mængder til dumpingpriser på markedet i Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves.
(72)
På baggrund af ovenstående data og oplysninger konkluderes det, at dumpingen fra Kina sandsynligvis vil fortsætte eller blive fornyet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
3.2. INDONESIEN
3.2.1. Indledende bemærkninger
(73)
Som beskrevet i betragtning 42 tegnede de samarbejdsvillige producenter sig ikke for størstedelen af den indonesiske produktion og kapacitet, og artikel 18 er derfor blevet anvendt.
(74)
Der mindes også om, at det i forbindelse med undersøgelsen blev konkluderet, at dumpingen fra de ikke-samarbejdsvillige producenter i Indonesien fortsatte i NUP.
3.2.2. Uudnyttet kapacitet og lagre
(75)
I løbet af denne undersøgelse blev det fastslået, at den samlede uudnyttede tilgængelige kapacitet i Indonesien har en størrelse svarende til mere end tre fjerdedele af markedet i Unionen. Selv hvis den samarbejdsvillige eksportør udelukkes, vil den resterende uudnyttede kapacitet stadig have en størrelse svarende til næsten halvdelen af markedet i Unionen. Officielle indonesiske statistikker viser, at indonesiske producenter synes at miste markedsandele både på hjemmemarkedet og på det internationale marked på grund af kinesiske konkurrenters aggressive prispolitik. Det er derfor sandsynligt, at Indonesiens uudnyttede tilgængelige kapacitet vil vokse yderligere i den nærmeste fremtid.
(76)
Det blev undersøgt, om Indonesiens samlede uudnyttede tilgængelige kapacitet kunne absorberes gennem salg til tredjelande, men som konkluderet i betragtning 63 forventes det ikke, at tredjelandenes markeder i noget væsentligt omfang kan absorbere den eksisterende overskydende kapacitet. Det blev også undersøgt, om den overskydende kapacitet kunne absorberes gennem salg på hjemmemarkedet. Som nævnt ovenfor er indonesiske producenters markedsandel på hjemmemarkedet dog faldende ifølge officielle indonesiske data, hvilket skyldes presset fra kinesisk import. Sluttelig blev muligheden for at gå over til fremstilling af andre tilsvarende varer overvejet; af samme årsag, som er omhandlet i betragtning 64, er det dog ikke sandsynligt, at den overskydende kapacitet kan udnyttes til dette formål.
(77)
Det konkluderes, at den store (og stigende) uudnyttede kapacitet i Indonesien i betragteligt omfang vil blive rettet mod Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves.
3.2.3. Forhold mellem priserne i unionen og priserne på det indonesiske hjemmemarked
(78)
Priserne på det indonesiske hjemmemarked er højere end priserne på markedet i Unionen på trods af det stigende pres fra kinesisk eksport på det indonesiske marked. Da de kinesiske priser for en så homogen vare er lave ved import til Unionen, vil disse priser være de referencepriser, som de indonesiske eksportører efter al sandsynlighed vil tilpasse deres priser til, og de vil således foretage dumping, hvis foranstaltningerne udløber. Denne overvejelse gælder både samarbejdsvillige og ikke-samarbejdsvillige eksportører.
(79)
Hvis foranstaltningerne kun udløber for Indonesien og ikke for Kina, vil dette gøre markedet i Unionen endnu mere attraktivt for indonesiske producenter, hvad angår priser. Uden antidumpingtold vil de rent faktisk være i stand til øge deres priser for at udnytte, at de kinesiske eksportører stadig skal betale antidumpingtold. Det bør tilføjes, at med et tilsvarende scenario, for så vidt angår priser og prisforskelle mellem kinesiske og indonesiske eksportører, i forbindelse med den oprindelige undersøgelse eksporterede de indonesiske eksportører betydelige mængder til EU.
(80)
Sluttelig bør det også bemærkes, at den indonesiske eksport til EU er faldet konstant efter indførelsen af foranstaltninger, hvilket styrker konklusionen om, at de indonesiske eksportører ikke er i stand til eller villige til at sælge betydelige mængder på markedet i Unionen uden at dumpe priserne.
3.2.4. Forhold mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne på det indonesiske hjemmemarked
(81)
Det er blevet konstateret, at de samarbejdsvillige eksporterende producenters efterprøvede priser ved eksport til tredjelande er højere end priserne på det indonesiske hjemmemarked.
(82)
Det var ikke muligt at tilvejebringe oplysninger om de enkelte ikke-samarbejdsvillige eksportører i forbindelse med undersøgelsen. De til rådighed værende officielle indonesiske statistikker om de gennemsnitlige eksportpriser for al indonesisk eksport synes at være unøjagtige i absolutte tal, idet eksportpriserne er stærkt overdrevne. Ikke desto mindre kan det af de samme statistikker udledes, at priserne ved eksport til tredjelande synes at være lavere end priserne ved eksport til Unionen. Dette tyder på, at i det mindste en betragtelig del af den indonesiske eksport til tredjelande også dumpes. De indonesiske eksportstatistikker viser under alle omstændigheder et markant fald i eksportmængderne, hvilket understreger, at med det nuværende prisniveau lider de indonesiske eksportører under konkurrencen fra Kina.
3.2.5. Forhold mellem priserne ved eksport til tredjelande og priserne i unionen
(83)
Det blev konstateret, at den samarbejdsvillige producents priser ved eksport til tredjelande generelt var højere end priserne i Unionen. For så vidt angår de øvrige indonesiske producenter, giver de foreliggende officielle indonesiske statistikker dog et billede, der viser den modsatte situation. Dette tyder på, at en betydelig del af de indonesiske eksportører også foretager dumping, når de eksporterer til tredjelande.
(84)
Denne forskel mellem priserne ved eksport til Unionen og priserne ved eksport til resten af verden understreger, at de indonesiske eksportører har et incitament til at omdirigere eksport til Unionen. Dette vil i endnu højere grad gøre sig gældende, hvis foranstaltningerne over for import med oprindelse i Kina får lov at udløbe.
3.2.6. Konklusion vedrørende indonesien
(85)
Vurderingen af faktorerne ovenfor viste, at den indonesiske eksport i væsentligt omfang er blevet foretaget til dumpingpriser i Unionen og på tredjelandes markeder, hvilket understreger, at der er tale om et strukturelt adfærdsmønster baseret på dumping. På grund af de indonesiske eksportørers store uudnyttede tilgængelige kapacitet, fraværet af andre store markeder, hvor denne kapacitet kan udnyttes, og EU-markedets tiltrækningskraft har indonesiske eksporterende producenter derfor et incitament til at forsøge at sælge store mængder til dumpingpriser på markedet i Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves.
(86)
På baggrund af ovenstående data og oplysninger konkluderes det, at dumpingen fra Indonesien sandsynligvis vil fortsætte eller blive fornyet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
4. BEMÆRKNINGER FREMSAT EFTER FREMLÆGGELSEN
(87)
De indonesiske myndigheder reagerede ikke på meddelelsen om, at artikel 18 kan blive anvendt på ikke-samarbejdsvillige producenter, inden den fastsatte frist. Efter fremlæggelsen hævdede de indonesiske myndigheder og en af de indonesiske samarbejdsvillige producenter imidlertid, at de to samarbejdsvillige indonesiske producenter tegner sig for en betydelig del af den indonesiske industri. Parterne hævdede, at som følge heraf bør Indonesiens grad af samarbejdsvilje anses for at være betydelig, og artikel 18 bør ikke anvendes. Desuden har ovennævnte parter hævdet, at en lang række indonesiske producenter ikke var i stand til at samarbejde, da de ikke eksporterede til Unionen i NUP. Sluttelig blev det hævdet, at da én af de samarbejdsvillige producenter tegner sig for en ekstremt stor del af den indonesiske eksport, bør disse samarbejdsvillige producenter betragtes som repræsentative for de samarbejdsvillige producenter, og det blev hævdet at foranstaltningerne for Indonesien bør udløbe, da der ikke blev konstateret dumping for denne virksomhed.
(88)
Det bør præciseres, at artikel 18 ikke er blevet anvendt på de samarbejdsvillige producenter, og at der er blevet taget fuldt ud hensyn til disse producenters oplysninger i forbindelse med undersøgelsen. Hvad angår anvendelse af artikel 18 på de resterende indonesiske producenter, følger det, at Kommissionens tjenestegrene ikke har haft andet valg end at anvende de bedste foreliggende oplysninger, da der ikke forelå oplysninger fra disse parter. Der bør mindes om, at Kommissionens tjenestegrene for at vurdere sandsynligheden for fortsat og/eller fornyet dumping i forbindelse med udløbsundersøgelser også skal vurdere aspekter vedrørende hele det eksporterende lands industri, herunder f.eks. kapacitet på hjemmemarkedet, produktion og priser samt eksport til tredjelande.
(89)
Da de indonesiske produktionsvirksomheder, som ikke samarbejdede, tegner sig for en stor del af den indonesiske industri, hvad angår eksport til Unionen samt produktion og eksport til tredjelande, bekræfter Kommissionen, at artikel 18 anvendes på ikke-samarbejdsvillige indonesiske producenter, jf. betragtning 43.
(90)
Hvad angår anmodningen om ophævelse af foranstaltningerne over for indonesisk eksport, bør det bemærkes, at de indonesiske myndigheder ikke forelagde oplysninger, som kunne ændre Kommissionens konklusion om den samarbejdsvillige eksportørs repræsentativitet, som svarer til 40-60 % af den samlede indonesiske eksport i NUP, jf. betragtning 41. Den samarbejdsvillige eksportør, for hvem der ikke blev konstateret dumping, kunne således ikke betragtes som repræsentativ for hele den indonesiske eksport. Resten af den indonesiske eksport er blevet foretaget til dumpingpriser, jf. betragtning 55. Konklusionen om, at der fortsat var tale om dumping, for så vidt angår denne del af den indonesiske eksport, bekræftes derfor. At der ikke fortsat forekommer dumping er desuden ikke som sådan tilstrækkelig årsag til at ophæve antidumpingforanstaltningerne, hvis det konstateres, at der er sandsynlighed for fornyet dumping, som det er tilfældet i forbindelse med denne udløbsundersøgelse. Det blev konkluderet, at anmodningen om at ophæve foranstaltningerne, fordi den samarbejdsvillige indonesiske eksportør ikke foretager dumping, ikke kunne efterkommes.
(91)
De indonesiske myndigheder og en af de samarbejdsvillige indonesiske producenter har desuden anmodet om, at de nøjagtige tal for den samlede indonesiske eksport til Unionen oplyses. Der skal dog mindes om, at indeksering af disse oplysninger (jf. noten til betragtning 41) var nødvendig for at beskytte den indonesiske eksporterende producent mod fremlæggelse af følsomme forretningsoplysninger. Markedets begrænsede størrelse og det begrænsede antal interesserede parter berettiger indeksering af disse tal. Samlet set er der god grund til at bevare fortroligheden, og anmodningen om at fremlægge tallene for den samlede indonesiske eksport til Unionen kan derfor ikke imødekommes.
5. KONKLUSION VEDRØRENDE SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT OG/ELLER FORNYET DUMPING
(92)
På grundlag af ovenstående konkluderes det, at det er sandsynligt, at dumpingen fra begge de lande, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, vil fortsætte, hvis foranstaltningerne ophæves.
D. SITUATION PÅ EU-MARKEDET
1. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(93)
I Unionen fremstilles natriumcyclamat kun af den ansøgende producent, Productos Aditivos S.A. Denne virksomhed blev derfor anset for at udgøre EU-erhvervsgrenen som defineret i grundforordningens artikel 4, stk. 1.
2. EU-FORBRUGET
(94)
Oplysningerne om EU-forbruget blev vurderet på grundlag af den kumulerede mængde af den pågældende vare, der blev importeret til Unionen ifølge Eurostats statistikker, og EU-erhvervsgrenens samlede efterprøvede salg på EU-markedet. Under hensyntagen til, at disse data stammer fra to kilder, og at ansøgerens salg er fortroligt, beskrives udviklingen i forbruget ved hjælp af indekstal nedenfor.
(95)
Unionens forbrug af natriumcyclamat var på mellem 5 000 og 7 000 tons i den betragtede periode. Det steg med 6 % mellem 2005 og 2006 og med 15 % mellem 2006 og 2007. Det faldt med 18 % mellem 2007 og NUP.
Tabel 1
EU-forbruget
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Indeks
100
106
122
103
3. IMPORT FRA DE PÅGÆLDENDE LANDE
3.1. KUMULERING
(96)
Kommissionen overvejede, om virkningerne af dumpingimporten fra de pågældende lande burde vurderes kumulativt, idet der blev taget hensyn til kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4. Ifølge nævnte artikel vurderes følgevirkningerne af indførsel fra mere end ét land, der samtidig er omfattet af antidumpingundersøgelser, kun kumulativt, hvis det fastslås, at a) den dumpingmargen, der er fastlagt for indførslen fra hvert af de pågældende lande, er højere end den minimumsværdi, der er anført i grundforordningens artikel 9, stk. 3, og den indførte mængde fra hvert land ikke er ubetydelig, og b) det vil være hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af indførslen på baggrund af vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og den i Fællesskabet fremstillede vare.
(97)
Det blev i den forbindelse først konstateret, at dumpingmargenerne for hvert land lå over ubetydelighedsgrænsen. Hertil kommer, at dumpingimporten fra hvert af disse lande ikke var ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7. Importmængden fra Kina og Indonesien repræsenterede således 50 % af EU-forbruget i den nuværende undersøgelsesperiode. Ved beregningen af importmængden er der blevet set bort fra ikke-dumpet import.
(98)
Det fremgik endvidere af undersøgelsen, at konkurrencebetingelserne både mellem dumpingimporterede varer indbyrdes og mellem de dumpingimporterede varer og den i Unionen fremstillede samme vare var sammenlignelige. Det blev konstateret, at natriumcyclamat, der blev produceret/solgt af de pågældende lande, og natriumcyclamat, der blev produceret/solgt af EU-erhvervsgrenen, uanset oprindelse er i konkurrence med hinanden, da varerne ligner hinanden med hensyn til grundlæggende egenskaber, da brugerne opfatter dem som stort set indbyrdes udskiftelige, og da de distribueres gennem samme distributionskanaler. Priserne for henholdsvis import fra Kina, som er pålagt foranstaltninger, og dumpingimport fra Indonesien var også i samme størrelsesorden. Det blev desuden konstateret, at disse priser underbød EU-erhvervsgrenens priser, når de blev sammenlignet i samme handelsled.
(99)
På baggrund af ovenstående blev det konkluderet, at alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, var opfyldt, for så vidt angår import fra Kina, som er pålagt foranstaltninger, og dumpingimport fra Indonesien, og at virkningerne af importen fra de to lande burde vurderes kumulativt.
3.2. DUMPINGIMPORTENS STØRRELSE OG MARKEDSANDEL
(100)
Der var følgende udvikling i dumpingimporten fra Kina og Indonesien og markedsandelen i den betragtede periode:
Tabel 2
Dumpingimport i alt
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Indeks
100
109
198
195
Tabel 3
Dumpingimportens markedsandel
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Indeks
100
103
161
189
(101)
Mængden af og markedsandelen for dumpingimporten blev næsten fordoblet i den betragtede periode.
3.3. PRISUDVIKLING OG PRISADFÆRD FOR SÅ VIDT ANGÅR IMPORTEN AF DEN PÅGÆLDENDE VARE
3.3.1. Prisudvikling
(102)
Den gennemsnitlige pris på import fra de pågældende lande udviklede sig som følger i den undersøgte periode:
Tabel 4
Gennemsnitspriser på dumpingimporten
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Indeks
100
103
104
99
(103)
Kilden til tabel 4 er tilgængelige statistiske data, herunder data fra Eurostat. Den generelle tendens i priserne ved import til Unionen viser en stigning indtil 2007 og derefter et fald til under niveauet for 2005 i NUP.
3.3.2. Prisunderbud
(104)
Med henblik på at fastslå prisunderbuddet baserede Kommissionen sin analyse på oplysninger, som den samarbejdsvillige eksporterende producent i Kina havde fremsendt i løbet af undersøgelsen. Prisunderbuddet for andre virksomheder fra både Kina og Indonesien, som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev fastslået ved hjælp af oplysninger fra Eurostat.
(105)
Metoden til beregning af prisunderbuddet følger den, der blev anvendt i den oprindelige undersøgelse. Importpriserne, inkl. antidumpingtolden, hos de eksporterende producenter blev sammenlignet med EU-erhvervsgrenens priser på grundlag af vejede gennemsnit for de samme varekvaliteter i den nuværende undersøgelsesperiode. EU-erhvervsgrenens priser blev justeret til ab fabrik-niveau og sammenlignet med cif-importprisen, Unionens grænse, plus antidumpingtold og toldafgifter. Prissammenligningen blev foretaget for transaktioner i samme handelsled, efter passende justering og efter fradrag af rabatter og afslag.
Tabel 5
Prisunderbud
2008 (NUP)
China:
-
Golden Time
21,6 %
-
Andre virksomheder
3,2 %
Indonesien:
-
Andre virksomheder
18,7 %
4. IMPORT FRA ANDRE LANDE
Importen fra andre tredjelande var ubetydelig (mindre end 50 tons om året) i den betragtede periode og kan derfor ikke have haft virkninger for EU-erhvervsgrenens situation.
5. EU-ERHVERVSGRENENS ØKONOMISKE SITUATION
(106)
I medfør af grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i perioden fra 2005 til NUP.
(107)
Oplysningerne om EU-erhvervsgrenen måtte indekseres, da der er tale om fortrolige forretningsoplysninger.
5.1. PRODUKTION, PRODUKTIONSKAPACITET OG KAPACITETSUDNYTTELSE
(108)
EU-erhvervsgrenens produktion faldt med 13 % fra 2005 til NUP. Eftersom produktionskapaciteten forblev uændret i samme periode, faldt kapacitetsudnyttelsen med 10 % i takt med udviklingen i produktionen.
Tabel 6
Indekstal
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Produktionskapacitet
100
100
100
100
Produktionsmængde
100
106
88
87
Kapacitetsudnyttelse
100
106
88
87
5.2. SALG I EU
(109)
Dataene i tabel 7 viser et klart fald i EU-erhvervsgrenens salgsmængde. Denne situation forværres af, at det samlede forbrug som vist i tabel 1 steg med 3 % i samme periode. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt markant mellem 2005 og NUP. Dette står i modsætning til den konstant stigende markedsandel (jf. betragtning 100) for kumuleret dumpingimport fra Kina og Indonesien i hele den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen øgede ganske vist sine salgspriser pr. enhed på baggrund af faldet i mængder. Samlet set havde EU-erhvervsgrenen dog stadig tab på sit salg af natriumcyclamat i NUP på trods af stigningen i enhedssalgspriserne.
Tabel 7
Indekstal
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Salgsmængde
100
93
81
72
Markedsandel
100
88
66
70
Salgspris pr. enhed
100
100
108
123
5.3. LAGRE
(110)
Der var store udsving i EU-producentens lagerbeholdning mellem 2005 og NUP, og den faldt med næsten 50 % i den betragtede periode.
Tabel 8
Indeks
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Lagerbeholdninger (ton)
100
113
29
53
5.4. RENTABILITET
(111)
På trods af en lille forbedring overordnet set forblev EU-erhvervsgrenens rentabilitet konstant negativ i den betragtede periode.
5.5. BESKÆFTIGELSE, PRODUKTIVITET OG LØNNINGER
(112)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 19 % i den betragtede periode. Produktiviteten pr. ansat (fastsat på grundlag af antal producerede ton pr. ansat) steg. De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. arbejdstager steg med 5 % i løbet af den betragtede periode.
Tabel 9
Indekstal
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Beskæftigelse
100
88
91
81
Arbejdskraftomkostninger pr. arbejdstager
100
99
81
105
Produktivitet (pr. arbejdstager)
100
121
97
107
5.6. INVESTERINGER OG INVESTERINGSAFKAST
(113)
I den betragtede periode faldt investeringerne med næsten 50 %, hvilket afspejler den overordnet set negative situation for EU-producenten. Investeringsafkastet udtrykt som forholdet mellem den eneste EU-producents nettooverskud og den bogførte bruttoværdi af producentens anlægsaktiver afspejler udviklingen i rentabiliteten. Det faldt markant - med næsten 80 % - i den betragtede periode.
Tabel 10
Indekstal
2005
2006
2007
2008 (NUP)
Investeringer
100
44
7
53
Investeringsafkast
100
54
20
21
5.7. LIKVIDITET OG EVNE TIL AT REJSE KAPITAL
(114)
EU-erhvervsgrenens likviditet kunne kun vurderes i forhold til dens samlede aktiviteter. Den var stadig svagt positiv i 2005, men blev forringet i den efterfølgende periode og blev negativ i resten af den betragtede periode. Det blev også vanskeligere for EU-erhvervsgrenen at rejse kapital på grund af de tab, som den led i den betragtede periode.
5.8. DUMPINGENS STØRRELSE
(115)
Dumpingen fra begge de pågældende lande fortsatte i NUP, dog med undtagelse af den samarbejdsvillige indonesiske eksporterende producent. På baggrund af den samlede eksporterede mængde og priserne på dumpingimporten fra de pågældende lande kan virkningerne ikke anses for at være ubetydelige.
5.9. GENREJSNING EFTER TIDLIGERE DUMPING
(116)
Der blev indført antidumpingforanstaltninger over for importen af natriumcyclamat med oprindelse i Kina og Indonesien i marts 2004. I denne periode blev der kun registreret en delvis genrejsning blandt EU-producenterne, jf. ovenfor.
5.10. KONKLUSION OM SKADE
(117)
Mængden af lavprisimport fra Kina og Indonesien på EU-markedet steg markant. Visse skadesindikatorer for EU-erhvervsgrenen viser tegn på genrejsning, mens andre tyder på en negativ udvikling.
(118)
Under hensyntagen til den generelt forværrede situation for den eneste EU-producent samt størrelsen af dumpingimporten fra Kina og Indonesien og det betydelige prisunderbud, der er blevet konstateret, konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade.
6. VIRKNINGER AF DUMPINGIMPORTEN FRA DE PÅGÆLDENDE LANDE OG VIRKNINGERNE AF ANDRE FAKTORER
6.1. VIRKNINGER AF DUMPINGIMPORTEN FRA DE PÅGÆLDENDE LANDE
(119)
Som omhandlet i betragtning 100 er den kumulerede mængde og markedsandel for dumpingimport fra de pågældende lande blevet næsten fordoblet i den betragtede periode. Der blev også konstateret et væsentligt prisunderbud for begge de pågældende lande. På baggrund af det tydelige tidsmæssige sammenfald mellem den forringede situation for EU-erhvervsgrenen og den omfattende stigning i kumuleret dumpingimport fra Kina og Indonesien har denne import forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Dumpingimporten fra Kina og Indonesien har vundet frem på EU-markedet og vundet betydelige markedsandele fra EU-producenten.
6.2. VIRKNINGER AF ANDRE FAKTORER
(120)
Kommissionen undersøgte nøje, om andre kendte faktorer end dumpingimporten kunne have en indvirkning på den fortsatte skade, som EU-producenten har lidt, med henblik på at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
6.2.1. Virkninger af ikke-dumpet import fra kina og indonesien
(121)
Mængden af ikke-dumpet import fra Kina og Indonesien faldt løbende i den betragtede periode. Priserne på denne import var konsekvent højere end priserne på dumpingimporten. Den ikke-dumpede import fra Kina og Indonesien har af disse årsager ikke bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
6.2.2. Resultater på eksportmarkeder
(122)
EU-producentens eksportsalg til lande uden for EU tegnede sig for under 25 % af producentens samlede salg. I modsætning til salget i Unionen er eksportsalgets rentabilitet blevet forbedret i løbet af den betragtede periode, og det kan således ikke have bidraget til den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
6.2.3. Udsving i råvarepriser
(123)
Udsving i priserne på de råvarer, der anvendes til natriumcyclamat, kan i et vist omfang have haft negative virkninger for EU-erhvervsgrenens resultater. Denne faktor er dog ikke tilstrækkelig til at bryde årsagssammenhængen mellem den skade, der er lidt, og dumpingimporten. Sidstnævnte bør være blevet påvirket af råvarepriserne i samme omfang som EU-producentens omkostninger, da der er en stærk sammenhæng mellem disse og priserne på olie og urinstof.
6.2.4. Ændringer i forbrugsmønstrene
(124)
Ændringer i forbrugsmønstrene med nye varer på markedet har ikke haft mærkbare virkninger for forbruget af natriumcyclamat. Det ser rent faktisk ud til, at natriumcyclamat ikke direkte kan erstattes med disse nye varer.
6.3. KONKLUSION
(125)
Det konkluderes derfor, at dumpingimport fra Kina og Indonesien har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, og at ingen andre faktorer har brudt årsagssammenhængen.
E. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
1. KONSEKVENSER AF DEN FORVENTEDE MÆNGDE OG PRISMÆSSIGE VIRKNINGER FOR EU-ERHVERVSGRENEN, HVIS FORANSTALTNINGERNE OPHÆVES
(126)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev importen fra de lande, som er genstand for den fornyede undersøgelse, vurderet for at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat skade.
(127)
I vurderingen af den sandsynlige indvirkning på EU-erhvervsgrenen, hvis de gældende foranstaltninger udløber, blev følgende faktorer taget i betragtning på linje med de ovenfor opsummerede elementer i henseende til sandsynlighed for fortsat dumping.
1.1. KINA
(128)
Som konkluderet i betragtning 40 eksporterer de kinesiske eksportører, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, fortsat til dumpingpriser. Den kinesiske eksport til andre tredjelande synes også at blive foretaget til dumpingpriser, hvilket tyder på, at der er tale om et strukturelt adfærdsmønster baseret på dumping.
(129)
En analyse af den tilgængelige kapacitet i Kina har vist, at den uudnyttede tilgængelige produktionskapacitet hos de virksomheder, der er omfattet af denne fornyede undersøgelse, er mange gange større end markedet i Unionen (jf. betragtning 61). Markederne i andre tredjelande kan kun i begrænset omfang absorbere en øget importmængde fra Kina (jf. betragtning 63). Kinesiske eksporterende producenter har derfor et incitament til at rette store eksportmængder til dumpingpriser mod markedet i Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves (jf. betragtning 65).
(130)
De betydelige dumping- og underbudsniveauer, der er konstateret, antyder, at ovennævnte eksportmængder til EU vil blive solgt til dumpingpriser, som vil ligge væsentligt under EU-producenternes priser og omkostninger.
(131)
De kombinerede virkninger af disse mængder og priser vil være af et omfang, der kan føre til en forværring af EU-erhvervsgrenens allerede vanskelige situation. Et sådant scenario vil efter al sandsynlighed føre til yderligere pristryk og/eller en reduktion af EU-erhvervsgrenens produktion og salg. EU-erhvervsgrenens finansielle situation vil blive yderligere forværret, hvilket vil føre til øget skade. En sådan udvikling vil sandsynligvis medføre, at den eneste EU-producent må lukke.
1.2. INDONESIEN
(132)
Undersøgelsen har vist, at dumpingen fra Indonesien fortsatte i NUP. Undersøgelsen har også vist, at den samlede uudnyttede tilgængelige kapacitet i Indonesien svarer til mere end tre fjerdedele af EU-markedets størrelse og sandsynligvis vil blive endnu større i den nærmeste fremtid, jf. betragtning 75. Da der ikke er tegn på, at andre markeder i tredjelande eller hjemmemarkedet kan absorbere denne overskydende kapacitet, kan dette medføre en stigning i lavpriseksporten til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
(133)
Som det var tilfældet for Kina, tyder de konstaterede betydelige dumping- og underbudsniveauer på, at ovennævnte mængder vil blive eksporteret fra Indonesien til Unionen til dumpingpriser, som vil ligge væsentligt under EU-producenternes priser og omkostninger. Ligeledes vil de kombinerede virkninger af disse mængder og priser i sig selv være af et omfang, der kan føre til yderligere forværring af EU-producenternes allerede vanskelige situation og vil formentlig medføre, at den eneste EU-producent må lukke. Som det var tilfældet for Kina, synes den indonesiske eksport til andre tredjelande også at være dumpet, da priserne ligger under priserne ved eksport til Den Europæiske Union, hvilket også viser et strukturelt adfærdsmønster baseret på dumping.
2. KONKLUSION VEDRØRENDE SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT SKADE
(134)
EU-erhvervsgrenen har i mange år lidt under følgerne af dumpingimport og befinder sig stadig i en vanskelig økonomisk situation.
(135)
Som det fremgår ovenfor, har undersøgelsen vist, at EU-erhvervsgrenen fortsat befandt sig i en skadevoldende situation i den nuværende undersøgelsesperiode. Fortsat skade er i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, i sig selv en god indikator for, at skaden sandsynligvis også vil fortsætte i fremtiden, hvilket kunne tale for opretholdelse af foranstaltningerne.
(136)
Resultaterne vedrørende importen viser, at der sandsynligvis fortsat vil importeres store mængder til dumpingpriser, og at pristrykket sandsynligvis vil forværre konkurrencen mellem dumpingimporteret og EU-produceret natriumcyclamat. Undersøgelsen har også vist, at der ikke er nogen faktorer, der kan bryde den stærke årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, der forvoldes EU-erhvervsgrenen.
(137)
Hvis foranstaltningerne ophæves, vil EU-erhvervsgrenens situation blive forværret, og den eneste EU-producent vil blive truet på sin eksistens.
(138)
Det konkluderes derfor, at der på grund af dumpingimporten fra Kina og Indonesien er stor sandsynlighed for, at EU-erhvervsgrenen fortsat vil blive forvoldt skade.
F. UNIONENS INTERESSER
1. INDLEDNING
(139)
Det blev i medfør af grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville være imod Unionens interesser som helhed at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. den ansøgende EU-producents, importørernes, leverandørernes og brugernes interesser.
2. DEN ANSØGENDE EU-PRODUCENTS INTERESSER
(140)
Hvad angår den eneste EU-producent, skal det bemærkes, at virksomheden var havnet i en tabsgivende situation, fordi den havde svært ved at konkurrere med de lave priser på dumpingimporten, hvis markedsandel allerede var betydelig i begyndelsen af den betragtede periode og derefter steg betragteligt i løbet af den nævnte periode.
(141)
Det anses, at en opretholdelse af foranstaltningerne vil være til fordel for EU-producenten, som så i det mindste skulle blive i stand til at øge mængden og måske salgspriserne og derved skabe den omsætning, som er nødvendig for, at virksomheden fortsat kan investere i sit produktionsanlæg. Omvendt vil foranstaltningernes bortfald sætte en stopper for genrejsningen og medføre fortsat skade eller endog forværring af den skade, som EU-producenten har lidt. Det ville være en alvorlig trussel mod EU-producentens muligheder for overlevelse, den kan følgelig blive tvunget til at lukke, og udbuddet og konkurrencen på markedet ville således blive formindsket.
3. IMPORTØRERNES INTERESSER
(142)
Ved indledningen af undersøgelsen blev der sendt et spørgeskema til 20 ikke-forretningsmæssigt forbundne importører. Tre importører svarede, at de ikke længere var aktive på markedet for den pågældende vare. To andre importører besvarede spørgeskemaet. De samarbejdsvillige ikke-forretningsmæssigt forbundne importører tegnede sig for 7 % af den samlede import af den pågældende vare.
(143)
I forbindelse med undersøgelsen blev det konstateret, at det er af afgørende betydning, at der findes en række forskellige leverandører af natriumcyclamat. Importørerne er nødt til at benytte leverandører fra både Asien og Europa af hensyn til kvaliteten og fødevaresikkerheden.
4. BRUGERNES INTERESSER
(144)
Ved indledningen af undersøgelsen blev der sendt spørgeskemaer til 13 potentielle brugere, men kun to af dem fremsendte en besvarelse til Kommissionen.
(145)
Fødevare- og drikkevareindustrien samt lægemiddelindustrien er de største aftagere af den pågældende vare i Unionen. Efterspørgslen efter den pågældende vare afhænger derfor af situationen i disse industrier.
(146)
De brugere, som gav sig til kende, havde solide fortjenstmargener på varer i senere omsætningsled, hvori natriumcyclamat indgår. Antidumpingtoldens virkninger for deres samlede omkostninger var rent faktisk så begrænsede (under 1 %), at de gældende foranstaltninger ikke havde urimeligt store virkninger for dem.
5. LEVERANDØRERNES INTERESSER
(147)
Der blev fremsendt spørgeskemaer til otte potentielle leverandører, men ingen af dem fremsendte en besvarelse til Kommissionen. Det fremgår af de foreliggende oplysninger, at deres forretningsaktiviteter, hvad angår natriumcyclamat, er ret ubetydelige. Yderligere forværring af den eneste EU-producents situation kan have visse negative, om end begrænsede, følger for den eneste producents leverandører af råvarer. Af disse årsager er det ikke urimeligt at antage, at foranstaltningerne også vil være til fordel for leverandørindustrien, da de vil hjælpe den med at bevare en kunde.
6. KONKLUSION VEDRØRENDE UNIONENS INTERESSER
(148)
I betragtning af alle ovenstående forhold konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre antidumpingforanstaltninger.
G. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(149)
På baggrund af ovennævnte konklusioner bør de gældende foranstaltninger over for import af den pågældende vare med oprindelse i Kina og Indonesien opretholdes -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat, der i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2929 90 00 (Taric-kode 2929900010) og har oprindelse i Folkerepublikken Kina og Indonesien.
2. Den endelige antidumpingtold for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder fastsættes til:
Land
Virksomhed
Toldsats
(EUR pr. kg)
Tarictillægskode
Folkerepublikken Kina
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Folkerepublikken Kina
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Folkerepublikken Kina
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Folkerepublikken Kina
0,11
A473
Alle andre virksomheder
0,26
A999
Indonesien
Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonesien
0,24
A502
Alle andre virksomheder
0,27
A999
3. I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (5), nedsættes den antidumpingtold, der er beregnet på grundlag af nærværende artikels stk. 2, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 3. juni 2010.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 492/2010
ze dne 3. června 2010
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. PLATNÁ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (ES) č. 435/2004 (2) ze dne 8. března 2004 Rada v návaznosti na antidumpingové šetření (dále jen „původní šetření“) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) a Indonésie (společně dále jen „dotčené země“).
2. SOUČASNÉ ŠETŘENÍ
2.1 ŽÁDOST O PŘEZKUM
(2)
Dne 11. prosince 2008 podala společnost Productos Aditivos S.A., jediný výrobce cyklamátu sodného v Unii, žádost o přezkum před pozbytím platnosti.
(3)
Žádost byla odůvodněna tím, že by vypršení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmě pro výrobní odvětví Unie.
2.2 ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
(4)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) zahájila dne f10. března 2009 šetření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
2.3 OBDOBÍ ŠETŘENÍ
(5)
Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2008 do 31. prosince 2008 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení toho, nakolik jsou pokračování nebo opakovaný výskyt újmy pravděpodobné, se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3. STRANY DOTČENÉ TÍMTO ŠETŘENÍM
(6)
Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti úředně vyrozuměla žádajícího výrobce v Unii, známé dovozce, dodavatele a uživatele, známé vyvážející výrobce v Číně a Indonésii a orgány dotčených zemí.
(7)
Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení, avšak žádná z nich takovou žádost Evropské komisi nepředložila.
(8)
Komise poslala dotazníky všem známým vyvážejícím výrobcům v Číně a v Indonésii. Ochotu spolupracovat vyjádřily a na dumpingový dotazník odpověděly dvě společnosti z Číny, jež obě patří do hongkongské skupiny Rainbow Rich Industrial Ltd., a dvě společnosti z Indonésie.
(9)
Kromě toho se přihlásili další dva čínští výrobci, Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited. Původní šetření ukázalo, že tyto společnosti se nedopouštějí dumpingu na trhu Unie. Proto se na společnosti Fang Da Food Additive (Shenzhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yan Quan) Limited současný přezkum před pozbytím platnosti nevztahuje.
4. OVĚŘENÍ OBDRŽENÝCH INFORMACÍ
(10)
Komise shromáždila a prověřila všechny informace, které považovala za potřebné pro stanovení pokračování nebo pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy a pro posouzení zájmů Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily kontrolní návštěvy:
4.1
VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI V ČÍNSKÉ LIDOVÉ REPUBLICE
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co., Ltd., Shenzhen
-
Jintian Enterprises (Nanjing) Co., Ltd., Nanjing
-
a společnost ve spojení Rainbow Rich Industrial Ltd. (Hongkong)
4.2
VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI V INDONÉSII
-
PT Golden Sari (Chemical Industry), Bandar Lampung
-
PT Tunggak Waru Semi, Solo
4.3
VÝROBCE PŘEDSTAVUJÍCÍ VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
-
Productos Aditivos S.A., Španělsko
4.4
DOVOZCE/OBCHODNÍK, KTERÝ NENÍ VE SPOJENÍ
-
Beneo Palatinit GmbH, Německo
4.5
UŽIVATEL
-
Schweppes International Ltd., Nizozemsko
5. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(11)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise pojala záměr doporučit uložení antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Číny a Indonésie.
(12)
V souladu s ustanoveními základního nařízení byla stranám poskytnuta lhůta, v níž mohly vyjádřit svá stanoviska ke sděleným skutečnostem.
(13)
Ústní a písemné připomínky, které strany předložily, byly zváženy a v odůvodněných případech byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. DOTČENÝ VÝROBEK
(14)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. cyklamát sodný pocházející z Číny a Indonésie (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2929 90 00.
(15)
Jak bylo zjištěno při původním šetření a potvrzeno při současném přezkumu, cyklamát sodný je komoditní výrobek, který se používá jako potravinářská přídatná látka a je povolen v Evropské unii a mnoha jiných zemích jako sladidlo pro nízkokalorické a dietní potraviny a nápoje. Hojně se používá jako přídatná látka v potravinářském průmyslu a ve výrobě nízkokalorických a dietních stolních sladidel. V malém množství se také používá ve farmaceutickém průmyslu.
2. OBDOBNÝ VÝROBEK
(16)
Stejně jako při původním šetření bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v Číně a Indonésii a prodávaný do Unie je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností shodný s výrobkem, který vyrábí a na trhu Unie prodává žadatel, nebo s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indonésii, která také sloužila jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu.
(17)
Proto se tyto výrobky považují za výrobky obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. PŘEDBĚŽNÉ POZNÁMKY
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping pokračovat nebo dojde k jeho opětovnému výskytu. Je třeba připomenout, že v souvislosti se šetřením podle tohoto článku se nepřehodnocuje přiznání tržního zacházení.
(19)
V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení postupovala Komise stejným způsobem jako při původním šetření, za předpokladu, že se nezměnily okolnosti. S cílem zjistit, zda je pravděpodobné pokračování či obnovení dumpingu, byly vybrány vzorové transakce tak, že se vzaly údaje za poslední měsíc každého čtvrtletí období přezkumného šetření, což je obvyklý postup. Výsledek byl ověřen analýzou ještě některých dalších transakcí. Žádný subjekt proti tomuto postupu neprotestoval.
(20)
Z údajů Eurostatu vyplývá, že během období přezkumného šetření bylo do Unie dovezeno 3 000 až 5 000 tun dotčeného výrobku. Více než 90 % tohoto množství pocházelo z Číny a zbytek z Indonésie. Nebyl zaznamenán prakticky žádný dovoz z jiných zemí.
2. DUMPING DOVOZU BĚHEM OBDOBÍ ŠETŘENÍ
2.1 ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA
2.1.1 Srovnatelná země
(21)
S výjimkou společností, jimž bylo v původním šetření přiznáno tržní zacházení, byla běžná hodnota pro Čínu stanovena v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(22)
V předchozím šetření byla pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu, jako vhodná země s tržním hospodářstvím použita Indonésie.
(23)
Tuto volbu navrhla Komise v oznámení o zahájení a ve stanovených lhůtách se proti této volbě nevyslovila žádná ze zúčastněných stran.
(24)
Ceny v Indonésii jsou považovány za přiměřeně nahrazující ceny v Číně, protože Indonésie má konkurenční domácí trh, na kterém stoupá podíl dovozu z Číny a na kterém působí nejméně šest výrobců. Kromě toho se zdá, že výrobek, který je předmětem šetření, se vyrábí jen v Unii, Číně a Indonésii. Při současném šetření nebyly předloženy žádné důkazy, že tomu tak není.
(25)
Proto byla pro účely současného přezkumu jako srovnatelná země s tržním hospodářstvím použita Indonésie.
2.1.2 Spolupracující čínští vyvážející výrobci
2.1.2.1 Předběžné poznámky
(26)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, spolupracovali při tomto přezkumu dva výrobci patřící k téže hongkongské skupině, „Rainbow Rich Industries“. Ti představují více než polovinu vývozu do Unie během období přezkumného šetření. Pokud nepočítáme objemy výroby a prodeje společností, na něž se současné řízení nevztahuje, představovali spolupracující výrobci více než tři čtvrtiny celkové čínské výroby a téměř polovinu její kapacity. Reprezentativnost, co se týče vývozu do Unie, byla více než 80 %. Vzhledem k této úrovni spolupráce byly podrobné informace od spolupracujících vývozců použity k posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení čínského dumpingu působícího újmu.
(27)
Jedna ze spolupracujících společností, Golden Time Enterprises (Shenzhen), vyvezl do Unie během období přezkumného šetření významná množství dotčeného výrobku, zatímco jeho sesterská společnost, Jintian Enterprises (Nanjing), do EU od uložení opatření nevyvážela. Údaje shromážděné během kontrolní návštěvy na místě ve společnosti Jintian Enterprises (Nanjing), která dotčený výrobek nevyvážela, však neposkytly podrobnější představu o čínském domácím trhu, na kterém má tato společnost významný podíl, ani o instalované kapacitě.
(28)
Během šetření jedna čínská společnost uvedla, že se hlavní domácí výrobci pravidelně setkávají, aby stanovili pevnou referenční cenu pro čínský domácí trh. Vzhledem k dominantnímu postavení těchto výrobců se zdá, že toto opatření úspěšně udržuje ceny na čínském domácím trhu na poměrně vysoké úrovni.
2.1.2.2 Běžná hodnota
(29)
Běžná hodnota pro společnost Golden Time Enterprises (Shenzhen) byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů dotyčného typu, uskutečněných na domácím trhu během období přezkumného šetření, uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli.
2.1.2.3 Vývozní cena
(30)
Cena, za kterou společnost Golden Time Enterprises (Shenzhen) vyvážela do Unie, byla cenou skutečně uhrazenou nebo splatnou za výrobek při prodeji na vývoz do EU, která byla náležitě upravena.
2.1.2.4 Porovnání cen
(31)
U každého typu dotčeného výrobku byla vážená průměrná běžná hodnota porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou, na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a za účelem zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílnosti činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, úvěry, manipulaci a balení.
2.1.2.5 Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu ve významně větší míře než při původním šetření. Vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentuální podíl ceny CIF na hranice Unie činilo u společnosti Golden Time Enterprises více než 30 %.
2.1.3 Další čínští vyvážející výrobci
2.1.3.1 Předběžné poznámky
(33)
Zbývající dovoz z Číny představoval méně než 5 % spotřeby v Unii.
(34)
Komise při svých závěrech o zbývajících čínských vyvážejících výrobcích vychází z údajů shromážděných při šetření a z úředních statistických údajů Eurostatu.
2.1.3.2 Běžná hodnota
(35)
Běžná hodnota pro nespolupracující čínské vývozce byla stanovena jako vážený průměr cen prodejů dotčeného výrobku spolupracujícími indonéskými výrobci nezávislým odběratelům na domácím trhu.
2.1.3.3 Vývozní cena
(36)
Vývozní cena pro nespolupracující čínské vývozce byla v souladu s článkem 18 základního nařízení určena na základě dostupných údajů. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla tato cena stanovena na základě průměrné dovozní ceny CIF na hranice Unie, získané ze statistických údajů Eurostatu o dovozu během období přezkumného šetření.
2.1.3.4 Porovnání cen
(37)
Vážená průměrná vývozní cena zjištěná pro zbývající čínské vývozce byla porovnána s váženou průměrnou běžnou hodnotou u ověřených indonéských výrobců na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(38)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na námořní a vnitrostátní přepravu, pojištění, manipulaci a balení. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, vycházely tyto úpravy z ověřených nákladů čínského spolupracujícího vývozce.
2.1.3.5 Dumpingové rozpětí
(39)
Dumpingové rozpětí bylo vypočteno jako částka, o kterou běžná hodnota vypočtená podle 35. bodu odůvodnění přesahuje vývozní cenu stanovenou způsobem uvedeným v 36. bodu odůvodnění. Takto získané výsledky ukazují na jasné pokračování dumpingových praktik během doby platnosti opatření, přičemž dumpingové rozpětí činilo více než 5 %.
2.1.4 Závěry týkající se dumpingu z Číny
(40)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se konstatuje, že dumping z Číny pokračoval i během doby platnosti opatření.
2.2 INDONÉSIE
2.2.1 Předběžné poznámky
(41)
Jak je uvedeno v 8. bodu odůvodnění, při tomto přezkumu spolupracovali dva výrobci, PT Golden Sari a PT Tunggak Waru Semi. Jejich reprezentativnost, co se týče vývozu do Unie, byla během období přezkumného šetření v rozmezí od 40 % do 60 % (4).
(42)
Údaje, které Komise shromáždila, odhalily, že v Indonésii jsou ještě nejméně čtyři další výrobci dotčeného výrobku. Podle těchto údajů představují spolupracující výrobci přibližně jednu třetinu celkové indonéské výroby a kapacity. Spolupráce z Indonésie při tomto přezkumu byla tudíž nízká.
(43)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s článkem 18 základního nařízení se údaje o cenách na domácím trhu, vývozních cenách do jiných zemí, výrobě a kapacitě v Indonésii u nespolupracujících indonéských vyvážejících výrobců opíraly o nejlepší dostupné údaje, včetně podnětu a veřejně dostupných informací. Příslušné indonéské orgány byly vyrozuměny o použití článku 18 a důvodech, které k tomu vedly. V tomto ohledu nepředložily indonéské orgány žádné připomínky.
(44)
Ze dvou spolupracujících subjektů pouze jeden, PT Golden Sari, vyvážel do Unie během období přezkumného šetření. Pro společnost PT Tunggak Waru Semi sice nebylo možné stanovit dumpingové rozpětí, jelikož tato společnost během období přezkumného šetření do Unie nevyvážela, její údaje byly nicméně použity k získání informací mimo jiné o výrobě, kapacitách a vývozu na trhy třetích zemí, což umožnilo získat podrobnější představu o indonéském domácím trhu a vývozním trhu.
2.2.2 Spolupracující indonéští vyvážející výrobci
2.2.2.1 Běžná hodnota
(45)
Běžná hodnota byla pro společnost PT Golden Sari vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů dotyčného typu uskutečněných na domácím trhu během období přezkumného šetření, uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli.
2.2.2.2 Vývozní cena
(46)
Vývozní cena pro společnost PT Golden Sari byla stanovena na základě vývozních cen skutečně uhrazených nebo splatných nezávislými odběrateli v Unii během období přezkumného šetření.
2.2.2.3 Porovnání cen
(47)
Vážená průměrná běžná hodnota byla porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou dotčeného výrobku při vývozu do Unie na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni.
(48)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na mezinárodní přepravu, pojištění, vnitrostátní přepravu, balení a úvěry.
2.2.2.4 Dumpingové rozpětí
(49)
Výsledek srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny ukázal, že se společnost PT Golden Sari během období přezkumného šetření nedopouštěla dumpingu.
2.2.3 Další indonéští vyvážející výrobci
2.2.3.1 Předběžné poznámky
(50)
Jak je uvedeno výše ve 43. bodě odůvodnění, kvůli nízké úrovni spolupráce v případě Indonésie bylo dumpingové rozpětí nespolupracujících vývozců stanoveno podle článku 18 základního nařízení, tzn. na základě dostupných údajů.
2.2.3.2 Běžná hodnota
(51)
Běžná hodnota byla vypočtena jako vážená průměrná běžná hodnota vypočtená pro uvedené dva spolupracující výrobce.
2.2.3.3 Vývozní cena
(52)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, byla vývozní cena pro nespolupracující indonéské vývozce určena na základě průměrné dovozní ceny CIF na hranice Unie, získané ze statistických údajů Eurostatu o dovozu během období přezkumného šetření.
2.2.3.4 Porovnání cen
(53)
Takto získaná vážená průměrná vývozní cena při vývozu z Indonésie do Unie byla porovnána na základě ceny ze závodu s váženou průměrnou běžnou hodnotou stanovenou pro spolupracující indonéské výrobce.
(54)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. V tomto ohledu byly provedeny úpravy o náklady na mezinárodní přepravu, pojištění, vnitrostátní přepravu, manipulaci, balení a úvěry.
2.2.3.5 Dumpingové rozpětí
(55)
Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny stanovené výše uvedeným způsobem ukázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí zjištěné jako procento dovozní ceny CIF na hranice Unie se blížilo 30 %.
2.2.4 Závěry týkající se dumpingu z Indonésie
(56)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se konstatuje, že významná část indonéských výrobců pokračovala v dumpingu i během doby platnosti opatření.
3. VÝVOJ DOVOZU V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ
(57)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je pravděpodobné, že by po případném skončení platnosti opatření proti Číně a Indonésii došlo k obnovení dumpingu.
(58)
Aby se zjistilo, zda je pravděpodobné, že by v případě zrušení opatření došlo k obnovení dumpingu, prozkoumala Komise dostupné informace o situaci vývozců a podmínkách na trhu. Rozbor vycházel především z informací, které spolupracující výrobci poskytli v odpovědích na dotazník a které byly ověřeny během kontrolních návštěv na místě. Byly použity i jiné zdroje informací, například statistické údaje Eurostatu o dovozu a úřední statistické údaje o vývozu a situaci na trhu od dotčených zemí.
3.1 ČÍNA
3.1.1 Předběžné poznámky
(59)
Jak je uvedeno ve 26. bodu odůvodnění, spolupracující výrobci představovali více než tři čtvrtiny čínské výroby v období přezkumného šetření. Jelikož je úroveň spolupráce vysoká, bylo rozhodnuto, že lze spolehlivé informace o vývozu dotčeného výrobku do Unie během období přezkumného šetření shromáždit přímo od vyvážejícího výrobce. Obecněji platí, že údaje o čínském domácím trhu byly shromážděny od obou ověřených výrobců.
(60)
Je třeba připomenout, že šetření ukázalo, že dumping ze strany čínských společností, kterých se týká tento přezkum, pokračoval na úrovni, která je podstatně vyšší než úroveň zjištěná při původním šetření.
3.1.2 Nevyužitá kapacita a zásoby
(61)
Podle údajů shromážděných Komisí během šetření je volná výrobní kapacita čínských společností, kterých se týká tento přezkum, mnohonásobně vyšší než velikost trhu Unie. Šetření ukázalo, že domácí spotřeba v Číně pravděpodobně není schopna tuto nadbytečnou kapacitu v jakékoli významné míře absorbovat.
(62)
Jeden čínský výrobce namítl, že měl v úmyslu po období přezkumného šetření podstatně snížit svou výrobní kapacitu. Žádné hmatatelné důkazy v tomto ohledu však neposkytl. I když by to teoreticky mohlo vést ke snížení čínské kapacity, znamenalo by to nicméně pobídku pro zbytek čínských výrobců zvýšit využití své volné kapacity, aby zaplnili mezeru, která by vznikla v čínském vývozu.
(63)
Kromě toho schopnost trhů jiných třetích zemí absorbovat významné zvýšení objemu čínského dovozu je omezená. V prvé řadě, několik velkých zemí dotčený výrobek z regulačních důvodů nedováží (mimo jiné Spojené státy, Indie, Japonsko, Mexiko, Jižní Korea a celý Střední východ). Navíc podle informací shromážděných během šetření není pravděpodobné, že by zbývající rozsáhlejší trhy s cyklamátem sodným (Jižní Amerika, Jižní Afrika a Asie) v nadcházejících letech významně rostly. Proto by trh Unie zůstal klíčovým odbytištěm tohoto výrobku, neboť je přitažlivý nejen pro svoji velikost, ale také kvůli existenci dobře známých, zavedených distribučních kanálů pro dovoz tohoto výrobku.
(64)
Nakonec se také posuzovalo, zda lze nadbytečnou kapacitu v rámci dotyčných společností směrovat do výroby jiných výrobků. To však není pravděpodobné, jelikož ověření výrobci nevyrábějí žádný jiný výrobek ve významných množstvích a neexistují žádné doklady o tom, že by jiní čínští výrobci cyklamátu sodného mohli snadno přejít na výrobu jiných výrobků.
(65)
Výše uvedené skutečnosti naznačují pravděpodobné pokračování vývozu z Číny do Unie ve velkých objemech, pokud by byla opatření zrušena.
3.1.3 Vztah mezi cenami v Unii a cenami na čínském domácím trhu
(66)
Komise zjistila, že byly z Číny dováženy vysoké objemy za ceny v Unii, které byly nižší než ceny na čínském domácím trhu. Prodejní ceny těchto dovozů je nutno vzhledem k jejich úrovni a podílu čínských dumpingových dovozů na trhu považovat za referenční cenu v Unii: jiní čínští vývozci, kteří by chtěli vstoupit na tento trh ve významnějších objemech, by své ceny se vší pravděpodobností přizpůsobili těmto nízkým cenám - a dopouštěli se tak dumpingu.
3.1.4 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami na čínském domácím trhu
(67)
Komise porovnala ověřené čínské vývozní ceny do třetích zemí s ověřenou cenou na čínském domácím trhu, aby dále prozkoumala cenové chování čínských vývozců, budou-li opatření zrušena.
(68)
Bylo zjištěno, že vývozní ceny do třetích zemí jsou soustavně nižší než ceny na domácím trhu a zároveň odpovídají vývozním cenám do EU, což podtrhuje vzorec dumpingového chování, který se zdá být v tomto odvětví v Číně strukturální.
3.1.5 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenovou úrovní v Unii
(69)
Komise porovnala čínské vývozní ceny do třetích zemí s cenami převládajícími v Unii, aby zjistila, zda by konec platnosti opatření znamenal pobídku přesunout vývoz do Unie.
(70)
Čínské vývozní ceny do třetích zemí celkově odpovídaly cenové úrovni v Unii. To potvrzuje, že čínští vývozci pravděpodobně nepřesunou vývoz z EU na jiné trhy.
3.1.6 Závěry týkající se Číny
(71)
Posouzení výše uvedených faktorů ukázalo, že vývozci, kterých se tento přezkum týká, i nadále vyváželi velmi významné objemy dotčeného výrobku do Unie za dumpingové ceny. Čínský vývoz do jiných třetích zemí se uskutečňuje také za dumpingové ceny, což podtrhuje strukturální vzorec dumpingového chování. Ceny na čínském domácím trhu jsou vysoké a nic nenasvědčuje tomu, že se v dohledné budoucnosti sníží. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě čínských vývozců, nedostatku jiných rozsáhlejších odbytišť pro takovou kapacitu a přitažlivosti trhu EU zrušení opatření tudíž znamená pobídku pro čínské vyvážející výrobce směrovat ještě větší objemy za dumpingové ceny na trh Unie.
(72)
Po zvážení výše uvedených údajů a informací se konstatuje, že pokud by se platnost opatření nechala vypršet, dumping z Číny by pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil.
3.2 INDONÉSIE
3.2.1 Předběžné poznámky
(73)
Jak je vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, spolupracující výrobci představovali menšinu indonéské výroby a kapacity, a proto byl použit článek 18.
(74)
Rovněž se připomíná, že šetření dospělo k závěru, že dumping z Indonésie ze strany nespolupracujících výrobců během období přezkumného šetření pokračoval.
3.2.2 Nevyužitá kapacita a zásoby
(75)
Během přezkumu bylo zjištěno, že celková volná kapacita v Indonésii je větší než tři čtvrtiny trhu Unie. I kdyby byl spolupracující vývozce vyloučen, zbývající volná kapacita by stále představovala téměř polovinu trhu Unie. Úřední indonéské statistické údaje ukazují, že podíl indonéských výrobců na trhu zřejmě klesá v důsledku agresivní cenové politiky čínských konkurentů, a to jak na domácím, tak i na mezinárodním trhu. Proto je pravděpodobné, že volná kapacita Indonésie bude v blízké budoucnosti ještě dále růst.
(76)
Zkoumalo se, zda by celkovou volnou kapacitu v Indonésii mohl absorbovat prodej do třetích zemí, ale jak je konstatováno v 63. bodu odůvodnění, nepředpokládá se, že by trhy třetích zemí významně absorbovaly stávající nadbytečnou kapacitu. Také se zkoumalo, zda by nadbytečnou kapacitu mohl absorbovat prodej na domácím trhu. Jak už však bylo uvedeno výše, podle indonéských úředních údajů se podíl indonéských výrobců na domácím trhu pod tlakem čínského dovozu zmenšuje. A konečně, bylo také posuzováno, zda je možné přejít na výrobu jiných podobných výrobků; ze stejného důvodu, jaký je uveden ve vysvětlení v 64. bodu odůvodnění, není pravděpodobné, že by nadbytečná kapacita mohla být využita takovým způsobem.
(77)
Lze tedy konstatovat, že v případě zrušení opatření by velká (a zvyšující se) dostupná kapacita v Indonésii byla ve významné míře směrována do Unie.
3.2.3 Vztah mezi cenami v Unii a cenami na indonéském domácím trhu
(78)
Ceny na indonéském domácím trhu jsou vyšší než ceny na trhu Unie i přes stoupající tlak vyvolaný na indonéském trhu čínskými vývozy. Vzhledem k nízké cenové úrovni čínského dovozu do Unie u tak poměrně homogenního výrobku by ceny čínského dovozu byly referenční cenou, jíž by se indonéští vývozci se vší pravděpodobností přizpůsobili - a dopouštěli se tak dumpingu, pokud by platnost opatření vypršela. Tato úvaha se vztahuje jak na spolupracující, tak na nespolupracující vývozce.
(79)
Pokud by opatření přestala platit pouze pro Indonésii, ale nikoli pro Čínu, stal by se trh Unie pro indonéské výrobce z cenového pohledu ještě přitažlivějším. Bez antidumpingových cel mohli zvýšit své ceny, aby využili toho, že čínští vývozci musí antidumpingové clo i nadále platit. Je třeba dodat, že při podobném scénáři, co se týče cenových úrovní a rozdílů cen u čínských a indonéských vývozců, jaký byl pozorován při původním šetření, vyváželi indonéští vývozci do EU významné objemy.
(80)
A konečně je třeba rovněž poznamenat, že indonéský vývoz do EU po uložení opatření soustavně klesal, což by podporovalo závěr, že indonéští vývozci nejsou schopni nebo ochotni prodávat významná množství na trhu EU za nedumpingové ceny.
3.2.4 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami na indonéském domácím trhu
(81)
Co se týče spolupracujících vyvážejících výrobců, bylo zjištěno, že jejich ověřené vývozní ceny do třetích zemí jsou vyšší než ceny na indonéském domácím trhu.
(82)
Co se týče nespolupracujících vývozců, během šetření se nepodařilo získat jednotlivé údaje. Zdá se, že dostupné úřední indonéské statistické údaje o průměrných vývozních cenách všech indonéských vývozů jsou celkově nepřesné, přičemž vývozní ceny jsou nadhodnocené o velmi významné částky. Ze stejných statistických údajů lze nicméně vyvodit, že vývozní ceny do třetích zemí jsou zřejmě nižší než vývozní ceny do Unie. To by naznačovalo, že přinejmenším u významné části indonéského vývozu do třetích zemí dochází k dumpingu. Indonéské statistiky týkající se vývozu v každém případě ukazují na prudký pokles vyvážených objemů, což podtrhuje skutečnost, že při současných úrovních cen indonéští vývozci trpí čínskou konkurencí.
3.2.5 Vztah mezi vývozními cenami do třetích zemí a cenami v Unii
(83)
Bylo zjištěno, že u spolupracujícího výrobce jsou vývozní ceny do třetích zemí obecně vyšší než úrovně cen v Unii. Ovšem pokud jde o zbývající indonéské výrobce, ukazují dostupné úřední indonéské statistické údaje na úplně opačnou situaci. To ukazuje, že u významné části indonéských vývozců dochází pravděpodobně k dumpingu i při vývozu do třetích zemí.
(84)
Tento rozdíl mezi vývozními cenami do Unie a vývozními cenami do zbytku světa podtrhuje motivaci indonéských vývozců přesměrovat vývoz do Unie. Tento závěr by ještě posílilo, pokud by se platnost opatření vůči dovozům pocházejícím z ČLR nechala vypršet.
3.2.6 Závěry ohledně Indonésie
(85)
Posouzení výše uvedených faktorů ukázalo, že indonéský vývoz se ve významné míře uskutečňoval za dumpingové ceny jak v Unii, tak i na trzích třetích zemí, což podtrhuje strukturální vzorec dumpingového chování. Vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě indonéských vývozců, nedostatku jiných rozsáhlejších odbytišť pro takovou kapacitu a přitažlivosti trhu EU by tudíž zrušení opatření znamenalo pobídku pro indonéské vyvážející výrobce směrovat velké objemy za dumpingové ceny na trh Unie.
(86)
Po zvážení výše uvedených údajů a informací se konstatuje, že dumping z Indonésie by pravděpodobně pokračoval nebo se obnovil, kdyby se platnost opatření nechala vypršet.
4. PŘIPOMÍNKY VZNESENÉ PO POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(87)
Indonéské orgány na oznámení, že u nespolupracujících výrobců může být použit článek 18, ve stanovené lhůtě nijak nereagovaly. Po poskytnutí informací však indonéské orgány a jeden ze spolupracujících indonéských výrobců uvedli, že oba spolupracující indonéští výrobci představují významnou část příslušného odvětví v Indonésii. Zmíněné strany uváděly, že by v důsledku toho měla být míra spolupráce ze strany Indonésie považována za významnou, a článek 18 by neměl být použit. Obě zmíněné strany navíc uvedly, že jelikož někteří indonéští výrobci během období přezkumného šetření do Unie nevyváželi, nemohli ani spolupracovat. A konečně bylo uváděno, že jelikož jeden ze spolupracujících výrobců představuje velmi velkou část indonéského vývozu, měli by být spolupracující výrobci považováni za společnosti představující tento vývoz a skutečnost, že u této společnosti nebyl zjištěn dumping, by měla vést ke zrušení opatření pro Indonésii.
(88)
Je třeba upřesnit, že článek 18 nebyl uplatněn na spolupracující výrobce a že jejich údaje byly při šetření plně zohledněny. Pokud jde o použití článku 18 na zbývající indonéské výrobce, je zřejmé, že vzhledem k tomu, že údaje od těchto subjektů nebyly k dispozici, neměly útvary Komise jinou možnost než se opřít o nejlepší dostupné údaje. Je třeba připomenout, že aby mohly při přezkumech před skončením platnosti určitých opatření posoudit pravděpodobnost pokračování a/nebo obnovení dumpingu, musí útvary Komise rovněž zvážit prvky týkající se celkové situace příslušného odvětí vyvážející země, jako je domácí kapacita, výroba, ceny, vývoz do třetích zemí.
(89)
Jelikož indonéské výrobní společnosti, které při přezkumu nespolupracovaly, představují velkou část příslušného odvětví v Indonésii, pokud jde o vývoz do Unie i o výrobu a vývoz do třetích zemí, potvrzuje Komise použití článku 18, co se týče nespolupracujících indonéských vývozců, jak je stanoveno ve 43. bodě odůvodnění.
(90)
Pokud jde o požadavek zrušit opatření na indonéský vývoz, je třeba poznamenat, že indonéské úřady neposkytly údaje, které by mohly změnit závěry Komise, co se týče reprezentativnosti spolupracujícího vývozce, který představoval 40 % až 60 % celkového indonéského vývozu v období přezkumného šetření, jak se uvádí ve 41. bodě odůvodnění. Proto spolupracující vývozce, u nějž nebyl zjištěn dumping, nemohl být považován za společnost reprezentující celý indonéský vývoz. Ostatní vývoz z Indonésie se uskutečnil za dumpingové ceny, jak se uvádí v 55. bodě odůvodnění. Proto se potvrzuje závěr, že co se týče této části indonéského vývozu, dumping pokračoval. Navíc to, že dumping nepokračuje, není samo o sobě dostatečným důvodem přestat uplatňovat antidumpingová opatření, je-li stanovena pravděpodobnost obnovení dumpingu jako při současném šetření před skončením platnosti opatření. Závěrem lze konstatovat, že požadavek na zrušení opatření na základě toho, že u spolupracujícího indonéského vývozce k dumpingu nedochází, nelze akceptovat.
(91)
Indonéské úřady a jeden indonéský spolupracující výrobce rovněž požádali o sdělení úplných údajů o celkovém vývozu z Indonésie do Unie. Je však třeba připomenout, že indexace uvedených údajů (viz poznámka ke 41. bodu odůvodnění) byla nutná z důvodu ochrany příslušného indonéského vyvážejícího výrobce před vyzrazením citlivých obchodních údajů. Indexaci uvedených údajů odůvodňuje malý rozsah trhu a omezený počet zúčastněných stran. Lze tedy říci, že existuje dobrý důvod zachovat důvěrnost, a žádost o sdělení údajů o celkovém vývozu z Indonésie do Unie proto nebylo možné přijmout.
5. ZÁVĚR OHLEDNĚ PRAVDĚPODOBNOSTI POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že dumping z obou zemí, kterých se tento přezkum týká, by pravděpodobně pokračoval, pokud by byla opatření zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(93)
Cyklamát sodný vyrábí v Unii pouze žádající výrobce, společnost Productos Aditivos S.A. Ta byla proto považována za společnost představující výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. SPOTŘEBA UNIE
(94)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě souhrnných objemů dovozu dotčeného výrobku do Unie na základě statistických údajů Eurostatu a na základě celkového ověřeného prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vzhledem k tomu, že tyto údaje pochází ze dvou zdrojů a že objem prodeje uskutečněného žadatelem by měl zůstat důvěrný, je vývoj spotřeby uveden níže ve formě indexů.
(95)
Spotřeba cyklamátu sodného v Unii se v posuzovaném období pohybovala v rozmezí od 5 000 do 7 000 tun. Mezi lety 2005 a 2006 stoupla o 6 % a mezi lety 2006 a 2007 o 15 %. Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla o 18 %.
Tabulka 1
Spotřeba Unie
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
106
122
103
3. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
3.1 SOUHRNNÉ POSOUZENÍ
(96)
Komise zkoumala, zda mají být účinky dumpingového dovozu z dotčených zemí posuzovány souhrnně na základě kritérií podle čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku se účinek dovozů ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem antidumpingového šetření, posuzuje souhrnně jen tehdy, je-li zjištěno, že a) dumpingové rozpětí zjištěné ve vztahu k dovozu z každé z daných zemí není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení, a že objem dovozu z každé jednotlivé země není zanedbatelný, a že b) souhrnné posouzení účinku dovozů je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem v Unii.
(97)
V tomto smyslu bylo za prvé zjištěno, že dumpingová rozpětí zjištěná pro každou z dotčených zemí nebyla nepatrná. Mimo to nebyl objem dumpingových dovozů každé z těchto zemí zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení. Ve skutečnosti tvořil objem dovozu z Číny a Indonésie asi 50 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření. Při výpočtu objemu dovozu byl vyloučen nedumpingový dovoz.
(98)
V šetření bylo dále zjištěno, že podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovými dovozy i mezi dumpingovými dovozy a obdobným výrobkem Unie jsou podobné. Bylo zjištěno, že bez ohledu na původ si cyklamát sodný vyráběný a prodávaný dotčenými zeměmi a cyklamát sodný vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie navzájem konkurují, protože jsou obdobné z hlediska základních vlastností, do značné míry zaměnitelné z pohledu uživatele a prodávají se prostřednictvím stejných distribučních kanálů. Ceny týkající se dovozů z Číny podléhajících opatřením a dumpingových dovozů z Indonésie byly také na stejné úrovni. Navíc se při srovnání cen na stejné obchodní úrovni zjistilo, že se jedná o cenové podbízení oproti cenám výrobního odvětví Unie.
(99)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo konstatováno, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna, co se týče dovozů z Číny podléhajících opatřením a dumpingových dovozů z Indonésie, a že by účinek těchto dovozů měl být posuzován souhrnně.
3.2 OBJEM DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ A JEJICH PODÍL NA TRHU
(100)
Objem dumpingových dovozů z Číny a Indonésie a jejich podíl na trhu se během posuzovaného období vyvíjel takto:
Tabulka 2
Celkový dumpingový dovoz
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
109
198
195
Tabulka 3
Podíl dumpingového dovozu na trhu
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
103
161
189
(101)
Během posuzovaného období se objem dumpingových dovozů a jejich podíl na trhu téměř zdvojnásobil.
3.3 VÝVOJ DOVOZNÍCH CEN DOTČENÉHO VÝROBKU A CENOVÁ POLITIKA
3.3.1 Vývoj cen
(102)
Průměrná cena dumpingových dovozů z dotčených zemí se v posuzovaném období vyvíjela takto:
Tabulka 4
Průměrné ceny dumpingových dovozů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Index
100
103
104
99
(103)
Tabulka 4 vychází z dostupných statistických údajů včetně údajů Eurostatu. Obecný trend dovozních cen do Unie vykazuje růst až do roku 2007 a poté pokles během období přezkumného šetření pod úroveň roku 2005.
3.3.2 Cenové podbízení
(104)
Pro určení, zda docházelo k cenovému podbízení, vycházela Komise při své analýze z informací, které jí v průběhu šetření poskytl spolupracující vyvážející výrobce v Číně. U jiných společností jak z Číny, tak z Indonésie, které při šetření nespolupracovaly, bylo cenové podbízení stanoveno na základě údajů Eurostatu.
(105)
Přístup k výpočtu cenového podbízení je stejný jako při původním šetření. Dovozní ceny vyvážejícího výrobce včetně antidumpingového cla byly porovnány s cenami výrobního odvětví Unie na základě vážených průměrů pro tytéž kvality výrobku během období přezkumného šetření. Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny na úroveň cen ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF na hranice Unie s přičtením antidumpingového a běžného cla. Toto srovnání cen bylo provedeno na stejné obchodní úrovni, podle potřeby s řádnými úpravami a po odečtení rabatu a slev.
Tabulka 5
Cenové podbízení
2008 (OPŠ)
Čína:
-
Golden Time
21,6 %
-
Ostatní společnosti
3,2 %
Indonésie:
-
Ostatní společnosti
18,7 %
4. DOVOZ Z OSTATNÍCH ZEMÍ
Dovoz z jiných třetích zemí byl během posuzovaného období zanedbatelný (méně než 50 tun ročně) a nemohl mít tudíž žádný dopad na situaci výrobního odvětví Unie.
5. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(106)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňovaly situaci výrobního odvětví Unie od roku 2005 do období přezkumného šetření.
(107)
Aby byla zachována důvěrná povaha obchodních informací, bylo nezbytné uvádět informace týkající se výrobního odvětví Unie v indexované formě.
5.1 VÝROBA, VÝROBNÍ KAPACITA A VYUŽITÍ KAPACITY
(108)
Výroba výrobního odvětví Unie klesla od roku 2005 do období přezkumného šetření o 13 %. Jelikož výrobní kapacita zůstala v témže období beze změny, využití kapacity se v souladu s vývojem výroby snížilo o 10 %.
Tabulka 6
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Výrobní kapacita
100
100
100
100
Objem výroby
100
106
88
87
Využití kapacity
100
106
88
87
5.2 PRODEJ V UNII
(109)
Údaje v tabulce 7 naznačují jasný pokles objemů prodeje výrobního odvětví Unie. Tuto situaci ještě zhoršuje skutečnost, že celková spotřeba podle tabulky 1 vzrostla v témže období o 3 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření výrazně klesl. To je v protikladu k průběžně rostoucím podílům (viz 100. bod odůvodnění) souhrnného dumpingového dovozu z Číny a Indonésie na trhu během celého posuzovaného období. Navzdory klesajícím objemům se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit své jednotkové prodejní ceny. Celkově byl prodej cyklamátu sodného během období přezkumného šetření pro výrobní odvětví Unie i přes zvýšení jednotkových cen ztrátový.
Tabulka 7
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Objem prodeje
100
93
81
72
Podíl na trhu
100
88
66
70
Jednotkové prodejní ceny
100
100
108
123
5.3 STAV ZÁSOB
(110)
Výše skladových zásob výrobce v Unii mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření značně kolísala, přičemž během posuzovaného období klesla téměř o polovinu.
Tabulka 8
Index
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Zásoby (v tunách)
100
113
29
53
5.4 ZISKOVOST
(111)
Přes celkové mírné zlepšení zůstávala ziskovost výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období soustavně záporná.
5.5 ZAMĚSTNANOST, PRODUKTIVITA A MZDY
(112)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období klesla o 19 %. Produktivita na zaměstnance (stanovená na základě objemu výroby v tunách vyděleného počtem zaměstnanců) vzrostla. Průměrné mzdové náklady na zaměstnance se za posuzované období zvýšily o 5 %.
Tabulka 9
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Zaměstnanost
100
88
91
81
Mzdové náklady na zaměstnance
100
99
81
105
Produktivita (na zaměstnance)
100
121
97
107
5.6 INVESTICE A NÁVRATNOST INVESTIC
(113)
Během posuzovaného období se investice snížily téměř o polovinu, což odráží celkově nepříznivou situaci výrobce v Unii. Úroveň návratnosti investic vyjádřená jako poměr mezi čistým ziskem jediného výrobce v Unii a hrubou účetní hodnotou jeho stálých aktiv odráží trend ziskovosti. Tento ukazatel během posuzovaného období prudce klesl o téměř 80 %.
Tabulka 10
Ve formě indexů
2005
2006
2007
2008 (OPŠ)
Investice
100
44
7
53
Návratnost investic
100
54
20
21
5.7 PENĚŽNÍ TOK A SCHOPNOST ZÍSKÁVAT KAPITÁL
(114)
Peněžní tok výrobního odvětví Unie bylo možno posoudit pouze ve vztahu k celkové aktivitě výrobního odvětví Unie. V roce 2005 byla jeho hodnota stále ještě mírně kladná, ale v následném období se zhoršil a po zbytek posuzovaného období byl záporný. V důsledku ztrát utrpěných během posuzovaného období začalo být pro výrobní odvětví Unie také obtížnější získávat kapitál.
5.8 ROZSAH DUMPINGU
(115)
Dumping z obou dotčených zemí během období přezkumného šetření pokračoval, s výjimkou spolupracujícího indonéského vyvážejícího výrobce. Vzhledem k celkovému vyvezenému objemu a cenám dumpingových dovozů z dotčených zemí nelze tento dopad považovat za zanedbatelný.
5.9 ZOTAVENÍ Z ÚČINKŮ PŘEDCHOZÍHO DUMPINGU
(116)
Antidumpingová opatření proti dovozu cyklamátu sodného pocházejícího z Číny a Indonésie byla uložena v březnu 2004. Jak je popsáno výše, bylo v tomto období pozorováno pouze částečné zlepšení situace výrobců v Unii.
5.10 ZÁVĚR O ÚJMĚ
(117)
Přítomnost levných dovozů z Číny a Indonésie na trhu Unie výrazně vzrostla. Některé ukazatele újmy, kterou výrobní odvětví Unie již utrpělo, vykazují známky zlepšení, zatímco jiné vykazují nepříznivý vývoj.
(118)
S ohledem na celkově se zhoršující situaci jediného výrobce v Unii a také na objem dumpingových dovozů z Číny a Indonésie a významnou zjištěnou úroveň cenového podbízení se má za to, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
6. DOPAD DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ Z DOTČENÝCH ZEMÍ A DOPAD JINÝCH FAKTORŮ
6.1 DOPAD DUMPINGOVÝCH DOVOZŮ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
(119)
Jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, souhrnný objem dumpingových dovozů z dotčených zemí a jejich podíl na trhu se během posuzovaného období téměř zdvojnásobily. U obou dotčených zemí bylo také zjištěno významné cenové podbízení. Vzhledem k jasné časové souvislosti mezi zhoršením situace výrobního odvětví Unie a významným nárůstem souhrnného dumpingového dovozu z Číny a Indonésie je zřejmé, že tento dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. Dumpingové dovozy z Číny a Indonésie skutečně pronikaly na trh EU ve zvýšené míře a převzaly významné podíly na trhu, které předtím zaujímal výrobce v Unii.
6.2 DOPAD JINÝCH FAKTORŮ
(120)
Komise zkoumala, zda kromě dumpingového dovozu mohly mít na trvající újmu, kterou utrpěl výrobce v Unii, vliv i nějaké jiné známé faktory, a to s cílem zajistit, aby případná újma způsobená jakýmikoli takovými faktory nebyla přičítána na vrub dumpingovému dovozu.
6.2.1 Dopad nedumpingových dovozů z Číny a Indonésie
(121)
Objem nedumpingových dovozů z Číny a Indonésie během posuzovaného období průběžně klesal. Příslušné ceny těchto dovozů byly soustavně vyšší než ceny dumpingových dovozů. Z těchto důvodů nedumpingové dovozy z Číny a Indonésie nepřispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
6.2.2 Výkonnost na vývozních trzích
(122)
Vývoz výrobce v Unii do zemí mimo EU představoval méně než 25 % jeho celkového prodeje. Na rozdíl od prodeje v Unii se ziskovost vývozu během sledovaného období zlepšila, a nemohla proto přispět k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
6.2.3 Kolísání cen surovin
(123)
Kolísání cen surovin pro výrobu cyklamátu sodného mohlo mít určitý nepříznivý vliv na výkonnost výrobního odvětví Unie. Tento faktor však nestačí k narušení příčinné souvislosti mezi utrpěnou újmou a dumpingovým dovozem. Dumpingový dovoz by byl ovlivněn změnami cen surovin v podobné míře jako náklady výrobce v Unii, jelikož v obou případech existuje úzká vazba na ceny ropy a močoviny.
6.2.4 Změny ve struktuře spotřeby
(124)
Změny ve struktuře spotřeby v důsledku toho, že se na trhu objevily nové výrobky, neměly na spotřebu cyklamátu sodného patrný vliv. Ve skutečnosti se zdá, že neexistuje žádná možnost přímého nahrazení mezi cyklamátem sodným a těmito novými výrobky.
6.3 ZÁVĚR
(125)
Z těchto důvodů se konstatuje, že dumpingové dovozy z Číny a Indonésie způsobily výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu a že tuto příčinnou souvislost nenarušil žádný jiný faktor.
E. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
1. DOPAD PŘEDPOKLÁDANÝCH ÚČINKŮ OBJEMU A CENY NA STAV VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE V PŘÍPADĚ ZRUŠENÍ OPATŘENÍ
(126)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl dovoz ze zemí, které jsou v současnosti předmětem přezkumu, posuzován s cílem zjistit, zda je pravděpodobné, že újma bude pokračovat.
(127)
S ohledem na pravděpodobný účinek skončení platnosti opatření na výrobní odvětví Unie byly v souladu s údaji shrnutými výše v souvislosti s pravděpodobností pokračování dumpingu posuzovány následující faktory.
1.1 ČÍNA
(128)
Jak je konstatováno ve 40. bodu odůvodnění, vývoz z Číny uskutečňovaný vývozci, jichž se týká tento přezkum, i nadále pokračují za dumpingové ceny. Čínský vývoz do jiných třetích zemí je zřejmě také dumpingový, což ukazuje na strukturální vzorec dumpingového chování.
(129)
Analýza dostupné kapacity v Číně ukázala, že volná výrobní kapacita čínských společností, kterých se týká tento přezkum, je mnohokrát větší než velikost trhu Unie (viz 61. bod odůvodnění). Schopnost trhů jiných třetích zemí absorbovat významné další objemy čínského dovozu je také omezená (viz 63. bod odůvodnění). Pokud by opatření byla zrušena, znamenalo by to tudíž pro čínské vyvážející výrobce pobídku směrovat velké vývozní objemy za dumpingové ceny na trh Unie (viz 65. bod odůvodnění).
(130)
Pozorované významné úrovně dumpingu a cenového podbízení ukazují, že výše uvedené objemy vývozu do Unie by se uskutečňovaly za dumpingové ceny, které by byly významně nižší než ceny a náklady výrobce v Unii.
(131)
Kombinovaný účinek takových objemů a cen by jako takový mohl vést ke zhoršení již tak složité situace výrobního odvětví Unie. Takový scénář by se vší pravděpodobností vedl k dalšímu snížení cen a/nebo nižší výrobě a prodeji uskutečněných výrobním odvětvím Unie. Finanční pozice výrobního odvětví Unie by se dále zhoršila, což by zvýšilo jeho újmu. Takový vývoj by mohl vést k zániku jediného výrobce v Unii.
1.2 INDONÉSIE
(132)
Šetření ukázalo, že dumping z Indonésie během období přezkumného šetření pokračoval. Šetření také ukázalo, že celková volná kapacita v Indonésii je větší než tři čtvrtiny trhu Unie a v blízké budoucnosti pravděpodobně dále poroste (viz 75. bod odůvodnění). Jelikož nic nenaznačuje, že by trhy jiných třetích zemí nebo domácí trh mohly absorbovat tuto nadbytečnou kapacitu, mohlo by to způsobit zvýšení vývozu za nižší cenu do Evropské unie, pokud by se platnost opatření nechala vypršet.
(133)
Podobně jako v případě Číny pozorovaná významná úroveň dumpingu a cenového podbízení ukazuje, že objemy vývozu z Indonésie do Unie by se uskutečňovaly za dumpingové ceny, které by byly významně nižší než ceny a náklady výrobce v Unii. Podobně i kombinovaný účinek takových objemů a cen by jako takový mohl vést ke zhoršení již tak složité situace výrobce v Unii a pravděpodobně by vedl k zániku jediného výrobce v Unii. Podobně jako v případě Číny se zdá, že indonéské vývozy do jiných třetích zemí jsou také průkazně dumpingové, jelikož se uskutečňují za ceny, které jsou nižší než ceny týkající se vývozu do Evropské unie, což také ukazuje na strukturální vzorec dumpingového chování.
2. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE PRAVDĚPODOBNOSTI POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
(134)
Výrobní odvětví Unie trpí účinky dumpingového dovozu již několik let a stále je ve složité hospodářské situaci.
(135)
Jak je uvedeno výše, šetření ukázalo, že situace působící újmu výrobnímu odvětví Unie trvala i během období přezkumného šetření. Trvání újmy je podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení samo o sobě silným ukazatelem, že újma bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, což by naznačovalo, že by opatření měla být zachována.
(136)
Zjištění týkající se dovozu ukazují, že dovoz velkých objemů za dumpingové ceny bude pravděpodobně pokračovat a tlak na ceny pravděpodobně zesílí konkurenci mezi dumpingovými dovozy a cyklamátem sodným vyráběným v Unii. Šetření neodhalilo žádné faktory, které by narušily silnou vazbu mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou by výrobní odvětví Unie utrpělo.
(137)
V případě ukončení opatření by se situace výrobního odvětví Unie zhoršila a byla by ohrožena i samotná existence jediného výrobce v Unii.
(138)
Proto se konstatuje, že v důsledku dumpingových dovozů z Číny a Indonésie existuje zjevná pravděpodobnost pokračování újmy pro výrobní odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. ÚVOD
(139)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů žádajícího výrobce v Unii, zájmů dovozců, dodavatelů a uživatelů.
2. ZÁJEM ŽÁDAJÍCÍHO VÝROBCE V UNII
(140)
Pokud jde o jediného výrobce v Unii, je třeba poznamenat, že jeho ztrátová situace je důsledkem toho, že mohl jen obtížně konkurovat levným dumpingovým dovozům, které měly již na začátku posuzovaného období významný podíl na trhu a které svůj podíl na trhu během posuzovaného období ještě značně zvýšily.
(141)
Má se za to, že pokračování opatření by výrobci v Unii prospělo, neboť by pak měl být schopen alespoň zvýšit objem výroby a možná i své prodejní ceny, čímž by dosáhl nezbytné úrovně rentability, která by mu umožnila nadále investovat do svých výrobních zařízení. Naopak ukončení platnosti opatření by zastavilo zotavování a vedlo by k pokračování a dokonce ještě ke zhoršení újmy, kterou tato situace výrobci v Unii způsobuje. Vážně by to ohrozilo životaschopnost výrobce v Unii a mohlo by to vést dokonce k jeho zániku, což by snížilo dodávky a hospodářskou soutěž na trhu.
3. ZÁJEM DOVOZCŮ
(142)
Při zahájení šetření byl zaslán dotazník dvaceti dovozcům, kteří nejsou ve spojení. Tři z nich odpověděli, že na trhu s dotčeným výrobkem již nepůsobí. Dva další dovozci na dotazník odpověděli. Spolupracující dovozci, kteří nejsou ve spojení, představovali 7 % celkového dotčeného dovozu.
(143)
Šetření ukázalo, že je velmi důležité mít různé dodavatele cyklamátu sodného. Dovozci se musí spoléhat jak na asijské, tak i na evropské zdroje dodávek, a to v zájmu kvality a zajištění potravin.
4. ZÁJEM UŽIVATELŮ
(144)
Při zahájení šetření byl zaslán dotazník třinácti potenciálním uživatelům, ale pouze dva z nich Komisi odpověděli.
(145)
Hlavní uživatelé dotčeného výrobku v Unii působí v potravinářském a nápojovém průmyslu a ve farmaceutickém průmyslu. Poptávka po dotčeném výrobku tudíž závisí na situaci v těchto odvětvích.
(146)
Uživatelé, kteří se zapojili do šetření, vykázali značná zisková rozpětí z prodeje výrobků, při jejichž výrobě se cyklamát sodný používá jako surovina. Účinek antidumpingového cla na jejich celkové náklady byl skutečně tak minimální (méně než 1 %), že na ně stávající opatření neměla neúměrně silný dopad.
5. ZÁJEM DODAVATELŮ
(147)
Dotazník byl zaslán osmi potenciálním dodavatelům, žádný z nich však Komisi neodpověděl. Z dostupných informací se zdá, že jejich obchodní portfolio související s cyklamátem sodným je dosti zanedbatelné. Další zhoršování situace jediného výrobce v Unii by však v každém případě mohlo mít určité nepříznivé - i když omezené - zprostředkované účinky na dodavatele surovin tomuto jedinému výrobci. Z těchto důvodů není neoprávněné se domnívat, že opatření by prospěla také dodavatelskému odvětví, jelikož by pomohla udržet na trhu jednoho z jeho zákazníků.
6. ZÁVĚR TÝKAJÍCÍ SE ZÁJMU UNIE
(148)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se konstatuje, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových opatření.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(149)
Vzhledem k závěrům učiněným výše by měla být platná opatření vztahující se na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Číny a Indonésie zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného, v současnosti kódu KN ex 2929 90 00 (kód TARIC 2929900010), pocházejícího z Čínské lidové republiky a Indonésie.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, se stanoví takto:
Stát
Společnost
Sazba cla
(EUR na kilogram)
Doplňkový kód TARIC
Čínská lidová republika:
Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited, Gong Le Industrial Estate, Xixian County, Bao An, Shenzhen, 518102, Čínská lidová republika
0
A471
Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited, Da Lian Dong Lu, Economic and Technology Zone, Yangquan City, Shanxi 045000, Čínská lidová republika
0
A472
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Čínská lidová republika
0,11
A473
Všechny ostatní společnosti
0,26
A999
Indonésie
PT. Golden Sari (Chemical Industry), Mitra Bahari Blok D1-D2, Jalan Pakin No. 1, Sunda Kelapa, Jakarta 14440, Indonésie.
0,24
A502
Všechny ostatní společnosti
0,27
A999
3. V případech, kdy bylo zboží poškozeno před vstupem do volného oběhu a kdy je proto skutečně zaplacená nebo splatná cena rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (5), se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě odstavce 2 tohoto článku, sníží o procento, které odpovídá rozdělení ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 3. června 2010.