RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 510/2010
af 14. juni 2010
om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af visse systemer til scanning af fragt med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), som ophæver Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (2) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag fremsat af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EF) nr. 1242/2009 (3) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse systemer til scanning af fragt med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 2. februar 2009 af Smiths Detection Group Limited (»klageren«) på vegne af en producent, der tegner sig for mere end 80 % af den samlede EU-produktion af visse systemer til scanning af fragt. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted, og at der blev forvoldt væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(3)
Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»fremlæggelse af de foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede om det, fik også lejlighed til at blive hørt mundtligt.
(4)
Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Kommissionen fortsatte navnlig sin undersøgelse vedrørende aspekter i forbindelse med EU-forbruget. Kommissionen kontaktede i den forbindelse de interesserede parter, navnlig brugere og producenter af den pågældende vare, med henblik på at efterprøve de påstande, parterne var fremkommet med angående en række transaktioner.
(5)
Der mindes om, at dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. juli 2007 til den 31. december 2008 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«), jf. betragtning 9 i forordningen om midlertidig told. Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2004 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
(6)
Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent fra Kina (»den kinesiske producent«) påstod, at der ikke er belæg for at anvende en undersøgelsesperiode på 18 måneder i stedet for de 12 måneder, der normalt anvendes i antidumpingundersøgelser. Den kinesiske producent påstod, at undersøgelsesperioden blot skulle have omfattet kalenderåret 2008.
(7)
Det skal indledningsvis bemærkes, at den kinesiske producent ikke anfægtede brugen af en UP på 18 måneder i forbindelse med den midlertidige fase af undersøgelsen. Påstanden blev først fremsat efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Undersøgelsesperioden var dog allerede angivet i meddelelsen om indledning af proceduren og i spørgeskemaerne, dvs. ved undersøgelsens start. De særlige årsager til at vælge en UP på 18 måneder fremgår af betragtning 9 i forordningen om midlertidig told. Parten fremlagde ingen argumenter, der rejste tvivl om begrundelsen vedrørende de relativt få transaktioner på dette marked.
(8)
For at sikre fuld sammenlignelighed mellem tallene for UP og tallene for de foregående år, er alle parternes oplysninger om skade og årsagssammenhæng for UP dog blevet udregnet på årsbasis.
(9)
Den kinesiske producent påstod desuden, at valget af UP var foretaget med henblik på at manipulere skadesfaktorerne. Denne påstand må afvises.
(10)
Kommissionen havde ved undersøgelsens indledning ikke, og kunne ikke have, kendskab til det komplekse sæt af data og tal, der vedrører skadesindikatorerne. Disse data blev først beregnet i løbet af undersøgelsen.
(11)
Endelig skal det bemærkes, at det ikke er første gang, der fastsættes en UP, der er længere end 12 måneder (f.eks. 16 måneder i forbindelse med calciummetal med oprindelse i Kina og Rusland, fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 892/94 (4), eller en UP på 18 måneder i forbindelse med dinatriumcarbonat med oprindelse i USA, fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 823/95 (5).
(12)
Den kinesiske producent påstod desuden, at underskrivelsen af en kontrakt omfatter alle transaktioner på et bestemt tidspunkt, uanset om salget foregår gennem en udbudsprocedure, og at der dermed ikke er behov for en udvidet UP. Denne påstand er ikke overbevisende, da den ikke vedrører det grundlæggende problem med relativt få transaktioner på dette marked. Datoen for undertegnelsen af kontrakten blev udelukkende anvendt for at få en tilstrækkelig klar viden om de væsentlige elementer af salget samt at få en veldefineret dato med henblik på at skelne mellem de transaktioner, der skulle indgå i henholdsvis UP og i de forudgående perioder, og hvad der skulle udelades.
(13)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende UP, bekræftes betragtning 9 i forordningen om midlertidig told.
(14)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse systemer til scanning af fragt med oprindelse i Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.
(15)
De interesserede parters mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning.
3. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(16)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger blev varedefinitionen taget op til ny behandling i lyset af bemærkningerne fra den kinesiske producent og en detaljeret gennemgang af de påstande, som EU-erhvervsgrenen var fremkommet med. Denne gennemgang førte til den konklusion, at varer baseret på alfa- og betateknologi ikke kan anvendes til scanning af fragt. Det anses derfor for berettiget at udelukke disse to typer teknologier fra varedækningen. Der fremkom ikke andre indlæg, der kunne anfægte den foreløbige konklusion om, at de resterende teknologier (bortset fra alfa og beta), der indgår i varedækningen, kan anvendes til scanning af fragt, og at alle varetyper kan anvendes til det samme formål, nemlig at scanne fragt ved hjælp af det samme væsentlige aspekt, nemlig emission af stråler i forbindelse med scanning af fragt. I UP blev der i alt fald i EU solgt enheder af den pågældende vare baseret på gammastråler.
(17)
Ud fra det ovenstående konkluderes det, at alle typer systemer til scanning af fragt, der bygger på anvendelse af neutronteknologi, af røntgenstråler med en røntgenkilde på 250 KeV eller derover eller af gammastråler, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 and ex 9030 10 00, og motorkøretøjer, der er udstyret med sådanne systemer, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8705 90 90, med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»den pågældende vare«), har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber, de samme grundlæggende anvendelsesformål og konkurrerer med hinanden på EU- markedet. På denne baggrund bekræftes konklusionerne i betragtning 10 til 15 i forordningen om midlertidig told, for så vidt at de ikke refererer til alfa- eller betastråleteknologier.
(18)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende samme vare, bekræftes betragtning 16 i forordningen om midlertidig told.
(19)
Ud fra ovenstående konkluderes det derfor endeligt, at alle de ovenfor omhandlede typer systemer til scanning af fragt anses for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
4. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(20)
Den kinesiske producent anmodede ikke om markedsøkonomisk behandling og anmodede kun om individuel behandling. Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 19 og 20 i forordningen om midlertidig told.
2. Individuel behandling
(21)
Da der ikke er fremsat bemærkninger til individuel behandling, bekræftes betragtning 21til 25 i forordningen om midlertidig told hermed.
3. Normal værdi
3.1. Referenceland
(22)
Ingen af parterne anfægtede valget af USA som referenceland.
(23)
Den kinesiske producent gentog sine bemærkninger om manglende samarbejdsvilje fra en virksomhed i Amerikas Forenede Stater (»USA«), som er forretningsmæssigt forbundet med klageren. Det blev påstået, at klageren anvendte data vedrørende den forretningsmæssigt forbundne virksomhed i USA til at beregne den normale værdi i klagen, mens klageren som led i undersøgelsen påstod, at den forretningsmæssigt forbundne virksomhed ikke producerer den samme vare. Den eksporterende kinesiske producent påstod, at klagerens forretningsmæssigt forbundne virksomhed i USA burde have været forpligtet til at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, og at manglende samarbejdsvilje burde anses for en begrundelse for at behandle klageren som ikke-samarbejdsvillig, og dermed for at afslutte proceduren. Det blev desuden påstået, at Kommissionen burde have afklaret og efterprøvet, om den amerikanske virksomhed producerer den samme vare. Endelig anfægtede den eksporterende kinesiske producent brugen af EU's ikke-præferentielle oprindelsesregler som indikator for, om en erhvervsdrivende kan betragtes som producent af en vare.
(24)
Hvad angår bemærkningerne om, at der i klagen anvendtes data fra klagerens forretningsmæssigt forbundne amerikanske virksomhed, skal det bemærkes, at oplysningerne om den normale værdi i klagen var baserede på generelle priser i USA, som er offentligt tilgængelige på den amerikanske regerings websted om GSA Advantages. For to typer af den samme vare forelå der ingen offentligt tilgængelige priser, og klageren skulle derfor beregne den normale værdi på grundlag af oplysningerne om produktionsomkostningerne i EU justeret til USA-niveau på grundlag af klagerens kendskab til det amerikanske marked.
(25)
Den kinesiske producent fremlagde desuden ingen beviser, der kunne rejse tvivl om konklusionerne i betragtning 32 i forordningen om midlertidig told.
(26)
EU's antidumpinglovgivning indeholder på ingen måde en regel om, at en procedure skal afsluttes, fordi en producent i referencelandet har besluttet ikke at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. En producent kan være forretningsmæssigt forbundet med klageren, uden at dette ændrer denne konklusion. Den retssag, som den kinesiske producent fremhæver, nemlig T-249/06 (Interpipe), er ikke relevant i denne sammenhæng, da der i den pågældende sag var tale om, i hvilket omfang en EU-producents datterselskab var forpligtet til at samarbejde i forbindelse med fastlæggelsen af skade. Dette adskiller sig fra indgivelsen af data til fastlæggelse af den normale værdi i referencelandet.
(27)
Hvad angår påstanden om definitionen af begrebet producent, skal det bemærkes, at det af undersøgelsen fremgik, at klageren producerer den samme vare i EU, og at denne fremstillingsaktivitet giver oprindelsesstatus i henhold til EU's ikke-præferentielle oprindelsesregler. Der findes ingen lovkrav om at fremsætte en konklusion vedrørende status for de juridiske enheder, der ikke er omfattet af den nuværende undersøgelse, ikke er etableret i EU, eller hvis data ikke blev anvendt i forbindelse med undersøgelsen til at fastlægge eventuelle konklusioner.
(28)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende valget af referenceland, bekræftes konklusionerne i betragtning 26 til 37 i forordningen om midlertidig told.
3.2. Fastsættelse af den normale værdi
(29)
Der mindes om, at den normale værdi blev beregnet på grundlag af data fra den eneste samarbejdsvillige producent i referencelandet (dvs. USA) og EU-erhvervsgrenen. Den normale værdi for en varetype, der importeredes til EU, blev således fastsat på grundlag af den amerikanske producents hjemmemarkedssalg af den samme vare produceret i USA. Den samarbejdsvillige amerikanske producent fremstillede ikke andre varetyper, der kunne sammenlignes med de varetyper, der importeres fra Kina til EU. For at opnå et bredere grundlag for den normale værdi undersøgte Kommissionen også, om den normale værdi for andre varetyper kunne fastsættes på andet grundlag, jf. grundforordningens bestemmelser i artikel 2, stk. 7, litra a) (»et andet rimeligt grundlag«). Det blev i den foreløbige fase konkluderet, at efterprøvede oplysninger om EU-erhvervsgrenens omkostninger kunne anvendes for visse varetyper.
(30)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger indsendte den kinesiske producent bemærkninger vedrørende den normale værdi.
(31)
Den kinesiske producent påstod, at den normale værdi burde nedjusteres med et beløb svarende til omkostningsforskellen mellem egenproducerede og eksternt indkøbte acceleratorer, idet den kinesiske virksomhed producerer acceleratorer, mens den amerikanske producent og EU-erhvervsgrenen køber dem.
(32)
Vedrørende denne påstand skal det bemærkes, at den ikke var ledsaget af dokumentation, selv om Kommissionen anmodede om sådan dokumentation i forbindelse med undersøgelsen.
(33)
Den kinesiske producent anmodede Kommissionen om at fremlægge den nøjagtige specifikation for de specifikke modeltyper, der anvendtes til at beregne den normale værdi. Det skal i den forbindelse bemærkes, at EU-erhvervsgrenen og producenten i referencelandet betragter sådanne oplysninger som fortrolige. Hvis man fremlægger det nøjagtige navn på modellerne, vil de parter, der modtager disse oplysninger kunne beregne de priser, der faktisk blev opkrævet, for de specifikke modeltyper eller de omkostninger og priser, som blev lagt til grund for beregningen af den normale værdi for en række modeltyper, idet modellerne indgik i en enkelt serie, og de specifikke kendetegn for denne serie allerede var blevet oplyst, og da der kun anvendtes et begrænset antal modeltyper til beregningen af den normale værdi. Sådanne oplysninger er ganske rigtigt fortrolige, og påstanden blev derfor afvist.
(34)
Den kinesiske producent rejste tvivl om den måde, hvorpå Kommissionen havde fastsat den normale værdi på grundlag af EU-erhvervsgrenens data. Producenten påstod, at de faktiske salgspriser burde anvendes i stedet for pristilbud i forbindelse med udbud. Det skal indledningsvist erindres, at EU-erhvervsgrenens data blev anvendt med henblik på at opnå en større repræsentativitet i sammenligningen af den normale værdi og den kinesiske producents eksportsalg. Den normale værdi for de typer af den pågældende vare, for hvilke der ikke kunne beregnes en normal værdi på grundlag af de tilgængelige oplysninger i USA, blev derfor, i det omfang det var muligt, fastsat på grundlag af efterprøvede oplysninger fra EU-erhvervsgrenen for de samme varetyper, der var importeret fra Kina.
(35)
Den beregnede normale værdi blev således beregnet for en række varetyper (andre end mobile systemer til scanning af fragt) på grundlag af standardomkostninger uden hensyntagen til anlægsarbejder og installation på stedet, og ved at tilføje en procentsats for fortjeneste, som i alle tilfælde var betydeligt lavere end den målfortjeneste, der blev anvendt ved fastsættelsen af skadesmargenen. Undersøgelsen fastslog, EU-erhvervsgrenen anvendte standardomkostninger for alle de varetyper, den udbyder. Optegnelserne vedrørende beregningen af disse standardomkostninger, beregningsmetoden og sammenligningen med de faktiske omkostninger som led i beregningen af standardomkostninger blev efterprøvet og fundet i orden.
(36)
EU-erhvervsgrenens omkostningsstruktur blev desuden sammenlignet med omkostningsstrukturen hos den amerikanske producent af den samme vare. Det blev konstateret, i) at den amerikanske producents fortjenstmargen var højere end den fortjenstmargen, der blev anvendt ved beregningen af den normale værdi på grundlag af data fra EU-erhvervsgrenen, og ii) at EU-erhvervsgrenens omkostningsstruktur i store træk ligner omkostningsstrukturen hos producenten i referencelandet (den nøjagtige forskel kan ikke formidles af fortrolighedshensyn). EU-erhvervsgrenens data til fastsættelse af den normale værdi er således helt på linje med bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(37)
Den kinesiske producent fremsatte også bemærkninger til det udbud, som lå til grund for, at den amerikanske producent af den samme vare solgte mobile systemer til scanning af fragt på det amerikanske marked. Det blev påstået, at hvis Kommissionen anvendte en normal værdi på grundlag af et udbud, der fandt sted i 2005, og sammenlignede med eksportpriser for UP, kunne en sådan sammenligning ikke betragtes som rimelig. Denne påstand understøttes ikke af de kendsgerninger, der blev fastslået som led i undersøgelsen. I USA tilrettelægges udbud med henblik på at tildele en rammekontrakt, inden for hvilken vinderen af udbuddet kan sælge sine varer i en bestemt periode. Rammekontrakten indeholder dog ikke prisangivelser. En sådan kontrakt blev ganske rigtigt indgået i 2005, men de respektive individuelle pristilbud og underskrivelsen af kontrakterne fandt først sted i 2007, dvs. i UP. Kommissionen vurderede derfor, at dette udbud skulle tages i betragtning i UP og indgå i de data, der lå til grund for beregning af dumpingmargenen.
(38)
Den kinesiske producent anmodede desuden om en forklaring på, hvorfor den normale værdi for det flytbare system som det, den solgte i Letland, ikke blev beregnet ud fra den amerikanske producents salg men EU-erhvervsgrenens data. Det skal i den forbindelse bemærkes, at Kommissionen ikke kunne anvende data fra referencelandet, da der ikke blev fremlagt sådanne oplysninger fra den samarbejdsvillige producent fra referencelandet.
(39)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 38-42 i forordningen om midlertidig told.
4. Eksportpris
(40)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger indsendte den kinesiske producent bemærkninger vedrørende eksportprisen.
(41)
Disse bemærkninger vedrørte transaktioner i Nederlandene, Finland og Polen angående specifikke udgiftsposter. De bemærkninger, der kunne bekræftes med efterprøvede data, blev accepteret, og beregningen af dumpingmargenen blev tilsvarende justeret. Bemærkninger vedrørende visse installationsomkostninger måtte afvises. Selv om Kommissionen anmodede om aktuelle data vedrørende prisen for de forskellige elementer af den pågældende vare på forskellige tidspunkter i undersøgelsen, søgte virksomheden aldrig at fremlægge forslag til en overbevisende fordeling. De oplysninger om beløb, der blev indsendt efter fremlæggelsen af de foreløbige undersøgelsesresultater, udgør nye oplysninger, som ikke er understøttet af regnskabsoplysninger eller anden dokumentation, der kan efterprøves.
(42)
Den kinesiske producent meddelte desuden, at den har gennemført en salgstransaktion uden for udbud. Disse oplysninger bekræftes. Det fremgik dog af undersøgelsen, at dette salg ikke foregik i normal handel. Der var tale om en erstatningsvare, og den pris, der henvises til, var aftalt en række år inden UP. Erstatningsvaren var en ganske anden type vare end den oprindelige vare. Denne transaktion indgår derfor ikke i UP, men er en gennemførelse af en kontrakt, der var indgået tidligere. Eksportprisen vedrørende denne transaktion kunne derfor ikke medtages i beregningen.
(43)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 43-46 i forordningen om midlertidig told.
5. Sammenligning
(44)
Den kinesiske producent påstod, at sammenligningen var foretaget på grundlag af afkortede varekontrolnumre, som ikke tager højde for de fysiske forskelle mellem de varer, der sammenlignes. Den kinesiske virksomhed hævdede desuden, at prissammenligningen burde have taget højde for acceleratorer, forskelle i chassistyper og energiniveau.
(45)
Hvad angår den første påstand, skal følgende punkter påpeges: Vedrørende de data, der blev indhentet hos EU-erhvervsgrenen, mindes der om, at beregningerne blev foretaget med data, der havde direkte forbindelse til de respektive bud i udbudsprocedurerne, altså for de varetyper, der konkurrerede på samme handelsled og på samme tid, og at udbudsmyndighederne betragtede disse som sammenlignelige. Hvad angår de data, der blev afledt af oplysninger fra den amerikanske producent af den samme vare, fastslog undersøgelsen, at den sammenlignede varetype opfyldte de strenge regler i grundforordningens artikel 1, stk. 4, og at der i alle henseender er tale om den samme vare som den pågældende vare. Selv om der ikke tages højde for alle fysiske forskelle i et varekontrolnummer eller et afkortet varekontrolnummer, forhindrer dette ikke Kommissionen i af foretage en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen. Endnu vigtigere er det, at der blev taget hensyn til forskelle, der kunne påvirke prissammenligneligheden. De foreliggende oplysninger indikerer, at varer leveret af den samarbejdsvillige eksporterende producent fra Kina ofte indeholder supplerende elementer i forhold til de varer, der anvendtes som grundlag for den normale værdi. Den normale værdi blev derfor beregnet konservativt.
(46)
Hvad angår acceleratorer, chassistyper og energiniveauer, skal det bemærkes, at de krævede justeringer falder under grundforordningens artikel 2, stk. 10, men de påståede forskelle mellem faktorerne har ikke vist sig at påvirke prisen og prissammenligneligheden, idet den kinesiske producent ikke fremlagde oplysninger, der kunne berettige en justering.
(47)
Den kinesiske producent påstod, at acceleratoren er en vigtig bestanddel af den pågældende vare og burde have været inkluderet i varekontrolnummerets struktur. Kommissionen inkluderede ikke acceleratoren i varekontrolnummerets struktur, da ingen af parterne fremlagde dokumentation, der antydede, at acceleratoren var en faktor, der gør det muligt at skelne mellem de forskellige varetyper.
(48)
Den kinesiske producent anmodede også om en afgrænsning og kvantificering af de justeringer, der blev foretaget af den normale værdi med henblik på at beregne den ab fabrik. Der blev foretaget justeringer for garanti- og kreditomkostninger af den normale værdi på grundlag af salgsprisen på hjemmemarkedet hos den eneste amerikanske producent af den samme vare. Den normale værdi blev justeret for omkostninger til transport, garantier, uddannelse, dokumentation og agenter grundlag af data fra EU-erhvervsgrenen. Hvad angår anmodningen om en kvantificering af disse justeringer, kan Kommissionen ikke fremlægge disse data, da de betragtes som fortrolige. Det skal bemærkes, at de tilsvarende data ved beregningen af eksportprisen ab fabrik, på samme vis heller ikke blev fremlagt for EU-erhvervsgrenen.
(49)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 47 og 48 i forordningen om midlertidig told.
6. Dumpingmargener
(50)
Den kinesiske producent kritiserede det forhold, at visse salgstransaktioner blev udelukket fra dumpingberegningen. Det skal i den forbindelse bemærkes, at salgsværdien af de pågældende transaktioner oprindeligt blev taget i betragtning ved fastsættelsen af eksportpriserne. Der kunne imidlertid ikke fastsættes en normal værdi for disse transaktioner. Der kunne derfor ikke foretages en sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen.
(51)
Den kinesiske producent påstod desuden, at cif-værdien af de i betragtning 50 omhandlede salgstransaktioner burde have været inkluderet i den samlede cif-værdi, der blev anvendt som nævner i dumpingberegningen. Denne påstand kan ikke accepteres. Beregningen af den samlede dumping er et resultat af en division af summen af den konstaterede dumping (hvor der kan foretages en prissammenligning) med summen af de tilsvarende cif-værdier. Hvis man i beregningen inkluderede cif-værdierne for salg, hvor der ikke kunne foretages en sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen, idet der ikke var fastsat en normal værdi, ville dette medføre en regnefejl i beregningerne, da tælleren og nævneren ikke længere refererer til sammenlignelige transaktioner.
(52)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 49 og 50 i forordningen om midlertidig told.
(53)
Ud fra ovenstående fastsættes de endelige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, EU's grænse, ufortoldet, til 38,8 %.
5. SKADE
(54)
Kun den kinesiske producent indsendte bemærkninger til konklusionerne om skade, hvoraf nogle var en gentagelse af bemærkninger i forordningen om midlertidig told.
(55)
Påstande med bemærkninger, der allerede blev behandlet i forordningen om midlertidig told, er ikke medtaget i denne forordning.
1. Generelle bemærkninger
(56)
Det erindres, at der i denne procedure er fremlagt oplysninger vedrørende to EU-producenter og en eksporterende producent, som i alt væsentligt udgør EU-markedet. Der kan derfor ikke anføres præcise tal af hensyn til beskyttelse af virksomhedernes fortrolige oplysninger. Indikatorerne er således anført ved hjælp af indekstal.
(57)
I sit svar til fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner påstod den kinesiske producent, at skadesanalysen måtte foretages på årsbasis. Selv om dette ikke ændrer substansen af disse data, men kun fremstillingen, blev påstanden betragtet som berettiget, og analysen herunder er fortaget på årsbasis.
(58)
Den kinesiske producent anfægtede de data, der var anvendt i den virksomhedsspecifikke fremlæggelse af de foreløbige konklusioner om virksomhedens salgsmængder i den betragtede periode (fra 2004 til udgangen af UP). Det skal bemærkes, at Kommissionen fremlagde en omfattende og fuldstændig opgørelse over de samlede data til den kinesiske producent. Al feedback fra den kinesiske producent blev derfor krydstjekket med de foreliggende oplysninger fra medlemsstaternes myndigheder i deres egenskab af brugere af den pågældende vare og fra EU-producenterne. De nærmere oplysninger om den kinesiske virksomheds salg til EU og salgets virkninger var således kendt i den endelige fase af undersøgelsen.
(59)
Den kinesiske producent påstod, at EU-erhvervsgrenens salg bør udelukkes fra analysen af skade og årsagssammenhæng, i de tilfælde hvor EU-erhvervsgrenen ikke afgav bud. Det skal dog bemærkes, at institutionerne ikke kan gøre gældende, at EU-erhvervsgrenen påførte sig selv skade, idet den i UP ikke afgav bud i et specifikt udbud og idet den kinesiske eksporterende producent afgav bud, i et sådant omfang, at det brød årsagssammenhængen mellem skade og dumping. Deltagelse i et udbud er desuden ikke omkostningsfrit (oversættelse, agenter, i visse tilfælde betaling for at afgive bud), så virksomhederne afgiver ikke bud, hvis de ikke er sikre på at have en chance.
(60)
Det blev endvidere påstået, at hvis klageren (Smiths Detection Group Limited) afgav bud, der oversteg prisloftet i udbuddene, burde det udelukkes fra analysen af skade og årsagssammenhæng. Undersøgelsen har dog ikke afsløret verificerbare oplysninger, der bekræfter sådanne bud.
(61)
Den kinesiske producent påstod, at der er en asymmetri i skadesdataene. Dette skyldes, at salgsmængder, markedsandele og fortjeneste refererer til salg pr. kontraktdato, mens andre skadesfaktorer blev udledt af klagerens finansielle regnskaber og derfor ikke nødvendigvis svarer til det samme tidspunkt. Ved indledningen af denne undersøgelse satte Kommissionens tjenestegrene en nøjagtig skæringsdato for salg, som kunne anvendes for alle samarbejdsvillige virksomheder i undersøgelsen. Det blev besluttet, at kontraktdatoen var den bedste skæringsdato, idet der ofte er et stort tidsrum mellem datoen for indledningen af udbudsproceduren og kontraktdatoen, samt mellem kontraktdatoen og den endelige fakturadato. Flere fakturaer indgår ofte i en kontrakt, og en kontrakt kan omfatte flere år.
(62)
Idet kontraktdatoen blev anvendt som skæringsdato, var det ikke praktisk muligt at anmode EU-producenterne om at opstille deres spørgeskemabesvarelser på grundlag af kontraktdatoerne. Dette ville have betydet, at de skulle opstille deres regnskaber på en måde, som ikke er normal praksis, og som ville have medført tvetydige oplysninger med deraf følgende negativ indvirkning på kvaliteten af sådanne oplysninger. Da det som sagt ikke var realistisk at anvende fakturadatoerne som skæringsdato, blev skadesdataene i dette tilfælde suppleret bedst muligt for denne vare.
(63)
I løbet af de ti måneder, undersøgelsen har stået på, dvs. i svaret på fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner, anfægtede den kinesiske producent også det forhold, at UP omfattede en periode på 18 måneder, og udtalte, at den burde have været begrænset til kalenderåret 2008. Denne påstand blev afvist med henvisning til begrundelsen for at anvende en periode på 18 måneder, jf. forordningen om midlertidig told, og betragtning 5-11. En sådan ændring ville desuden have hindret en rettidig afslutning af undersøgelsen, idet det ville betyde, at samtlige samarbejdsvillige virksomheder skulle genindsende deres spørgeskemabesvarelser på grundlag af en revideret UP.
(64)
Den kinesiske producent rejste desuden tvivl om, hvorvidt de mange EU-virksomheder, som var forretningsmæssigt forbundne med klageren, var korrekt inkluderet i Kommissionens skadesanalyse. Efterprøvningen af klagerens spørgeskemabesvarelse blev gennemført i samarbejde med hele gruppen, og Kommissionen forvissede sig om, at skadesindikatorerne og beregningerne blev analyseret korrekt for hele gruppen. Som det blev indskærpet over for den kinesiske producent før indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, spiller de EU-virksomheder, der henvises til, en ubetydelig rolle, om nogen, i fremstillingen og markedsføringen af den pågældende vare. Deres rolle er nemlig begrænset til visse funktioner i forbindelse med salg af den pågældende vare (dvs. eftersyn) og salg af varer, der ikke falder under denne forordnings anvendelsesområde.
(65)
Den eneste kinesiske producent påstod endelig, at for så vidt EU-erhvervsgrenen ikke kunne opfylde de tekniske krav i visse udbud eller slet ikke deltog i udbud, medførte disse transaktioner ikke dumping og deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen. Dette krav kunne ikke godtages.
(66)
Det skal først og fremmest bemærkes, at det forhold, at der for visse eksporttransaktioner ikke kan fastsættes en normal værdi, ikke rejser tvivl om konklusionerne vedrørende skadevoldende dumping, så længe grundlaget for beregningen kan betragtes som repræsentativt. Dette var afgjort tilfældet her (jf. betragtning 50 ovenfor). For de pågældende specifikke transaktioner skal følgende bemærkes. Transaktionen vedrørende problemer med de tekniske krav vedrører en varetype, der sælges på grundlag af et udbud. Den kinesiske producent og de to EU-producenter fortolkede udbuddet vidt forskelligt. Den kinesiske producent påstod ved udgangen af undersøgelsen, at den pågældende varetype adskilte sig fra en mobil scanner, mens EU-erhvervsgrenen var af en anden mening. Det er derfor indlysende, at EU-erhvervsgrenen deltog i dette udbud ud fra den overbevisning, at den skulle tilbyde en bestemt varetype. Det er endnu vigtigere at bemærke, at deltagelsen medførte omkostninger (oversættelse, agenter, betaling for at afgive bud osv.). Den endelige konklusion i udbudsprocessen var, at EU-erhvervsgrenen ikke afgav bud på samme betingelser, hvilket dog ikke indebærer, at denne import ikke automatisk har bidraget til skaden.
(67)
Hvad angår de resterende transaktioner, henviser den kinesiske producent til en transaktion, der ligger uden for UP, som, jf. betragtning 42, i virkeligheden var udførelsen af en kontrakt, der blev indgået tidligere. Den henviste også til en transaktion, hvor EU-erhvervsgrenen ikke deltog i udbuddet. Hvad angår den første transaktion, var der ingen konklusion om skade. Hvad angår den sidste transaktion, gælder konklusionerne i betragtning 59.
2. EU-produktion og EU-erhvervsgrenen
(68)
I den ellevte måned af undersøgelsen påstod en rumænsk virksomhed, at den var en EU-producent af visse systemer til scanning af fragt i UP. Kommissionen indhentede og efterprøvede oplysningerne vedrørende denne virksomheds status. Ifølge oplysningerne fra virksomheden og fra andre aktører i denne sektor, herunder den kinesiske producent, er virksomhedens engagement i den pågældende vare tæt forbundet med produktionsaktiviteterne i en veletableret EU-producent af systemer til scanning af fragt. I forbindelse med denne undersøgelse betragtes den rumænske virksomheds eneste salg i UP som salg foretaget af EU-producenten af systemer til scanning af fragt, som virksomheden har samarbejdet med.
(69)
Hvad angår de makroøkonomiske indikatorer såsom forbrug, produktion, kapacitetsudnyttelse, lagerbeholdning, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet og lønninger samt eksportsalg skal det bemærkes, at de er blevet analyseret for alle EU-producenter.
(70)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes resultaterne i betragtning 52-56 i forordningen om midlertidig told.
3. EU-forbrug
(71)
Den kinesiske producent påstod, at det niveau for EU-forbruget, som var fastsat i forordningen om midlertidig told, ikke var nøjagtigt. Kommissionen kontaktede i den forbindelse de interesserede parter, navnlig brugere, med henblik på at indsamle yderligere oplysninger om EU-forbruget i den betragtede periode. På baggrund af de supplerede oplysninger fra parterne konkluderes det, at EU-forbruget udviklede sig således:
2004
2005
2006
2007
UP
Indeks: 2004 = 100
100
62
114
110
111
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og efterfølgende redegørelser.
(72)
Forbruget af den pågældende vare og den samme vare i EU steg med 11 % i den betragtede periode.
(73)
Den kinesiske producent påstod, at de faktiske forbrugsdata burde fremlægges i stedet for de indekserede oplysninger. Det skal i den forbindelse bemærkes, at det allerede klart fremgår af betragtning 54 i forordningen om midlertidig told, at der er et meget begrænset antal parter involveret i produktionen af visse systemer til scanning af fragt i EU, og at enhver fremlæggelse af de faktiske forbrugstal ville afsløre parternes faktiske salg, som betragtes som fortrolige oplysninger.
(74)
Det blev også påstået, at der i forbindelse med forbruget skal tages højde for alle enheder af den pågældende vare, der blev solgt på EU-markedet. Det skal i den forbindelse bemærkes, at der i tallene for EU-forbruget tages højde for alt salg af den pågældende vare (uanset om salget er et resultat af en udbudsprocedure eller ej) fra alle parter (i det omfang, Kommissionen er bekendt med dem). Disse data blev krydstjekket og efterprøvet på grundlag af de forskellige tilgængelige kilder. Forbrugstallene omfatter dog kun faktisk salg og ikke det mindre antal transaktioner, der er indberettet til Kommissionen og omfattede leasede eller donerede varer. Hvis disse transaktioner var blevet inkluderet, ville markedsandelen for Kina have været endnu højere.
(75)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 57 og 58 i forordningen om midlertidig told, som ændret ved betragtning 71-74 ovenfor.
4. Import fra det pågældende land
a) Mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten af den pågældende vare
(76)
Som det fremgår af betragtning 57 og 58, blev mængder og markedsandele for dumpingimporten af den pågældende vare revideret. Udregningen på årsbasis af data og opdateringen af mængderne bekræftede konklusionerne i forordningen om midlertidig told om, at importen og den tilsvarende markedsandel var steget markant siden 2004. Den kinesiske part satte spørgsmålstegn ved den metode, der anvendtes til at indeksere disse data. Det er vigtigt at fremhæve, at de faktiske data, der blev anvendt i indekseret form, både i den foreløbige og den endelige fase, viser en markant stigning i mængder og markedsandel for importen fra det pågældende land.
(77)
Udtrykt i mængde steg importen af den pågældende vare med mere end 150 % i hele den betragtede periode.
2004
2005
2006
2007
UP
Den importerede mængde
100
75
250
200
267
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og efterfølgende redegørelser
(78)
Som anført i betragtning 60 i forordningen om midlertidig told varierede eksportprisen betydeligt alt afhængigt af den type fragtscanner, der importeredes, og der kunne ikke udledes relevante konklusioner på denne baggrund.
(79)
Markedsandelen for importen fra det pågældende land blev mere end fordoblet i den betragtede periode.
2004
2005
2006
2007
UP
Kinas markedsandel
15-25 %
20-30 %
40-50 %
30-40 %
40-50 %
Indeks: 2004 = 100
100
121
219
183
240
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og efterfølgende redegørelser
(80)
Den kinesiske producent påstod, at mængderne efter UP (i form af vundne udbud i UP, som førte til underskrivelsen af kontrakter efter UP) også burde undersøges. I overensstemmelse med grundforordningens bestemmelser tages begivenheder indtruffet efter undersøgelsesperioden ikke i betragtning, medmindre der foreligger særlige omstændigheder. Den kinesiske producent påberåbte sig ikke sådanne særlige omstændigheder. Desuden ville det af hensyn til sammenligneligheden også have været nødvendigt at omfordele salget i perioder efter UP. Påstanden blev derfor ikke accepteret. Når der tages hensyn til stigningerne i importen udtrykt i mængde og markedsandel, havde denne beslutning alligevel ingen indvirkning på de undersøgte faktorer i dette tilfælde.
b) Underbud
(81)
Den kinesiske producent påstod, at den metode til beregning af underbud, der anvendtes i den midlertidige fase, var fejlagtig. Virksomheden mente, at det ikke var muligt at sammenligne dens faktiske salgspriser med EU-erhvervsgrenens udbudspriser. Det skal i den forbindelse bemærkes, at denne metode blev betragtet for den mest egnede, idet der er behov for en rimelig sammenligning, der involverer en vare, som er meget kompleks og indgår i offentlige udbud. De interesserede parter foreslog ikke andre brugbare metoder.
(82)
Selv om der anvendtes den samme metode som beskrevet oven for, blev der dog foretaget mindre justeringer i beregningen, hvilket reducerede EU-erhvervsgrenens priser, og disse oplysninger blev fremlagt for de interesserede parter.
(83)
Den reviderede sammenligning viser, at importen af den pågældende vare i UP blev solgt i EU til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser med mellem 15 og 20 %. Det skal bemærkes, at den kinesiske producent i sine redegørelser påstod, at en af grundene til, at den vandt kontrakterne, var at den tilbød en bedre varespecifikation. Hvad angår underbuddet, kunne dette have ført til justeringer og en beregning af højere skadesmargener. Der blev ikke foretaget sådanne justeringer, da påstanden ikke blev fundet gyldig og ikke var dokumenteret.
(84)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes resten af oplysningerne i betragtning 59-62 i forordningen om midlertidig told, som ændret ved betragtning 76-83 ovenfor.
5. EU-erhvervsgrenens situation
(85)
Det skal bemærkes, at data for skadesindikatorerne præsenteres anderledes i forordningen om endelig told for at tage højde for to henvendelser, jf. betragtning 57 og 69, nemlig anmodningen fra den kinesiske producent om at udregne data på årsbasis for undersøgelsesperiodens 18 måneder og om at opstille en oversigt i analysen af de makroøkonomiske indikatorer over de data, der er udledt fra den anden EU-producent.
2004
2005
2006
2007
UP
Produktion
100
75
94
173
151
Kapacitet
100
83
90
185
200
Kapacitetsudnyttelse
100
90
104
94
76
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(86)
I løbet af den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens produktionsmængde med 51 %. Denne positive tendens skyldes hovedsagelig det gode eksportsalg af samme vare. Af samme årsag fordoblede EU-erhvervsgrenen sin produktionskapacitet i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse faldt med 24 % i den betragtede periode.
(87)
Det skal erindres, at ovenstående oplysninger vedrører produktionen, og en stor del heraf sælges på markeder uden for EU, hvorfor disse oplysninger ikke betragtes som vigtige indikatorer i dette tilfælde.
2004
2005
2006
2007
UP
Lagre
100
164
155
127
136
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(88)
EU-erhvervsgrenens lagre viste en stigende og svingende tendens i hele den betragtede periode. Dette blev dog ikke betragtet som en vigtig indikator, idet denne erhvervsgren producerer på ordrebasis, hvorfor lagrene altid holdes på et meget lavt niveau, og en stor del af disse lagre var øremærkede til eksportmarkedet.
2004
2005
2006
2007
UP
EU-erhvervs-grenens salgsmængde
100
67
93
100
76
Markedsandel
65-75 %
70-80 %
55-65 %
60-70 %
45-55 %
Markedsandel (indeks)
100
108
82
91
68
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og efterfølgende redegørelser
(89)
EU-erhvervsgrenens salg faldt i den betragtede periode og var i undersøgelsesperioden næsten 25 % mindre den oprindelige mængde. EU-erhvervsgrenen mistede 20 procentpoint af sin markedsandel mellem 2004 og udgangen af undersøgelsesperioden.
(90)
Dette bekræfter konklusionerne vedrørende salgspriser i betragtning 69 i forordningen om midlertidig told.
(91)
Den kinesiske producent gentog sin anmodning om at modtage oplysninger om offentlige kontrakter, der var blevet tildelt klageren, og om i hvilket omfang visse kontrakter var blevet taget i betragtning i forbindelse med denne undersøgelse. Fremlæggelse af sådanne oplysninger blev dog af fortrolighedshensyn ikke fundet relevant. Den kinesiske producent ønskede desuden at få bekræftet, at datoen for underskrivelsen af salgskontrakterne i udbrudsprocedurerne blev anvendt som skæringsdato for beregningen af EU-forbruget. Institutionerne bekræfter i den forbindelse, at den metode, der beskrives i betragtning 57 i forordningen om midlertidig told blev anvendt for alle parter. Samme part ønskede også at få klarlagt, om klagerens data vedrørte begge produktionsanlæg. Det bekræftes i den forbindelse, jf. betragtning 7, litra a), i forordningen om midlertidig told, at de data, som klageren indberettede, blev indhentet fra begge produktionsanlæg.
2004
2005
2006
2007
UP
Fortjenstmargen før skat
100
85
90
7
-50
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(92)
EU-erhvervsgrenen led tab i den betragtede periode. Situationen var særlig dårlig i undersøgelsesperioden.
2004
2005
2006
2007
UP
Investeringer
100
164
100
354
105
Investeringsafkast
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Likviditet
100
124
257
186
-71
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(93)
Investeringerne forblev lave i den betragtede periode. En stor del af investeringerne blev anvendt til at opretholde EU-erhvervsgrenens produktionsanlæg. Det høje investeringsniveau i 2007 vedrører et nyt patent med henblik på en forbedring af den pågældende vares effektivitet. Det skal erindres, at denne aktivitet er know how-intensiv og ikke investeringsintensiv.
(94)
Investeringsafkastet, udtrykt som EU-erhvervsgrenens nettofortjeneste og den bogførte nettoværdi af dens investeringer, udviste et fald i den betragtede periode, men er ikke en god skadesindikator, da det hovedsagelig afspejler aktiver, der allerede er afskrevet.
(95)
EU-erhvervsgrenens likviditet blev drastisk forringet i den betragtede periode.
(96)
Da produktionen af systemer til scanning af fragt udgjorde en lille del af klagerens aktivitet, blev evnen til at rejse kapital ikke betragtet som en væsentlig indikator i dette tilfælde.
2004
2005
2006
2007
UP
Beskæftigelse
100
110
129
160
167
Gennemsnitlige arbejdskraft-omkostninger pr. ansat
100
98
102
106
106
Produktivitet pr. ansat
100
68
73
109
135
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(97)
Beskæftigelsen, de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat og produktiviteten pr. ansat steg i den betragtede periode. Disse indikatorer betragtes dog ikke som væsentlige indikatorer i dette tilfælde, da størstedelen af de ansatte er beskæftigede med produktion af visse systemer til scanning af fragt, som sælges på eksportmarkedet.
(98)
Konklusionerne i betragtning 76 i forordningen om midlertidig told bekræftes.
(99)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes resten af oplysningerne i betragtning 64-76 i forordningen om midlertidig told, som ændret i betragtning 76-83 ovenfor.
6. Konklusion om skade
(100)
Konklusionerne i forordningen om midlertidig told vedrørende skadesindikatorernes varierende indvirkning i denne procedure finder stadig anvendelse. De væsentligste skadesfaktorer er rentabilitet, markedsandel og underbud, da de direkte afspejler EU-erhvervsgrenens situation i forbindelse med dens aktiviteter på EU-markedet. Det uddybes ovenfor, hvorfor visse andre indikatorer er mindre relevante.
(101)
Hvad angår rentabiliteten, led EU-erhvervsgrenen tab i den betragtede periode, og EU-producenternes markedsandel faldt med 24 %. Den kinesiske producent underbød desuden klageren med mellem 15 og 20 %.
(102)
Markedsandelen for den pågældende vare fra Kina i EU steg nemlig med 140 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenen havde et markant fald i salgsmængden (- 24 %) og markedsandel (20 procentpoint).
(103)
Som det fremgår af de generelle bemærkninger til skadesanalysen, præsenteres data anderledes end i forordningen om midlertidig told. Hvorvidt de forskellige data præsenteres på årsbasis eller ej ændrer tydeligvis ikke substansen af disse data, men kun præsentationen. Ovenstående data om skade (i forbindelse med de makroøkonomiske indikatorer) omfatter også data fra den anden EU-producent. Det konkluderes således, at de reviderede data ovenfor bekræfter konklusionerne i forordningen om midlertidig told, dvs., at der var en skadevoldende situation i den betragtede periode, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
(104)
Det konkluderes ud fra ovenstående, at konklusionerne vedrørende den væsentlige skade, som blev forvoldt EU-erhvervsgrenen, jf. forordningen om midlertidig told, ikke ændres af den ændrede præsentation, som er omtalt i betragtning 85. Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger i denne henseende, bekræftes betragtning 77-80 i forordningen om midlertidig told, som ændret ved betragtning 100-103 ovenfor.
6. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(105)
Der blev kun modtaget bemærkninger om konklusionerne vedrørende årsagssammenhæng fra den kinesiske producent.
(106)
Der mindes om, at virkningerne af dumpingimporten og andre faktorer er blevet udregnet på årsbasis, jf. betragtning 85.
1. Dumpingimportens virkninger
(107)
Dumpingimportens markedsandel steg med 140 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 32 %. Disse negative ændringer for EU-erhvervsgrenen satte ind på et tidspunkt, hvor EU-forbruget steg med 11 % mellem 2004 og UP (på årsbasis).
2. Virkningerne af andre faktorer
2004
2005
2006
2007
UP
Eksport af EU-produktionen
100
93
123
245
233
Eksport-salgspris
100
107
60
63
70
Indeks: 2004 = 100
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(108)
EU-erhvervsgrenens eksportmængde steg i løbet af den betragtede periode. Eksporten udgjorde langt størstedelen (mellem 85 og 95 %) af den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden.
(109)
Den kinesiske producent påstod, at Kommissionen ikke havde analyseret importen fra USA, og at amerikanske virksomheder havde solgt langt flere fragtscannere til EU end kinesiske virksomheder i UP, men denne påstand var ikke understøttet af faktiske tal og konkret verificerbar dokumentation.
(110)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger søgte Kommissionen aktivt at indhente flere oplysninger om importen fra USA, men bekræftede i sidste ende tallene for mængden af import fra USA, som var blevet fastslået i den foreløbige fase.
(111)
Den kinesiske producent kritiserede konsekvenserne af EU-erhvervsgrenens manglende deltagelse i visse udbud. Det skal i den forbindelse bemærkes, at undersøgelsen gjorde status over det forhold, at ikke alle parter (EU-erhvervsgrenen, den kinesiske producent og andre producenter af visse systemer til scanning af fragt) afgav bud i forbindelse med alle udbudsprocedurer. Der blev ikke konstateret tvingende faktorer, der kunne antyde, at den konstaterede skade i den betragtede periode skyldtes, at EU-erhvervsgrenen ikke deltog i udbud, der ikke blev skønnet at være rimelige handelsmuligheder. Tilstedeværelsen af rimelige handelsmuligheder som en afgørende faktor i forbindelse med udbud bekræftes ved, at deltagelse i et udbud ikke omkostningsfrit (oversættelse, agenter og i visse tilfælde betaling for at afgive bud), så virksomhederne afgiver ikke bud, hvis de ikke er sikre på at have en chance.
(112)
Den kinesiske producent påstod igen, at den skadevoldende virkning af ikke-prisrelaterede faktorer såsom andre tekniske faktorer burde undersøges nøjere i forbindelse med årsagssammenhængen.
(113)
EU-erhvervsgrenen kunne teknisk set have tilbudt de samme specifikationer som den kinesiske producent. Dette ville dog have betydet, at EU-erhvervsgrenen skulle udbyde sine varer til en højere pris. Dette spørgsmål viser i grunden den samlede indvirkning, som den kinesiske producent har. Dele af den aktuelle dumping skyldes, at den kinesiske producent udelukkende udbyder en vare med flere egenskaber. Da Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/18/EF af 31. marts 2004 om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter (6) kun giver mulighed for at anvende to tildelingskriterier: »den laveste pris« og »det økonomisk mest fordelagtige tilbud« tildeles kontrakten nærmest automatisk til den kinesiske producent, der foretager dumping. Tilbuddene fra den kinesiske producent ville ikke være økonomisk fordelagtige, hvis de ikke var dumpede, dvs. hvis de havde været højere med henblik på at afspejle de supplerende egenskaber.
(114)
Endelig skal det påpeges, at undersøgelsen viste, at klageren opfyldte alle tekniske specifikationer i de udbud, hvor både klageren og den kinesiske producent afgav bud på samme vilkår.
(115)
Den kinesiske producent påstod også, at kontrakterne i visse tilfælde var blevet tildelt den kinesiske producent, selv om den faktisk tilbød en højere pris end klageren. Disse transaktioner burde derfor ikke anses for at have forårsaget skade.
(116)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at der i forbindelse med undersøgelsen kun er fundet et udbud, hvor det umiddelbart så ud til, at den eneste samarbejdsvillige kinesiske producent havde fået tildelt kontrakt, selv om virksomheden tilbød en højere pris end klageren. Undersøgelsen viste dog, at dette reelt ikke var tilfældet, da den pris, som den kinesiske virksomhed tilbød, omfattede en række supplerende egenskaber for den samme pris. Hvis der skulle foretages justeringer for alle disse supplerende egenskaber, ville eksportpriserne også blive lavere og medføre en højere dumpingmargen. Der blev ikke fremlagt andre verificerbare oplysninger til støtte for denne påstand end, at den kinesiske virksomhed i andre udbud også havde tilbudt en højere pris end klageren.
(117)
Den kinesiske producent påstod, at den anden EU-producent førte en aggressiv prispolitik og dermed forvoldte EU-erhvervsgrenen skade, og at denne part ikke led skade på grund af importen fra Kina, da den ikke længere aktivt samarbejder.
(118)
For det første mindes der om, at den anden EU-producent har fremlagt oplysninger vedrørende denne procedure, og at skadesanalysen vedrører EU-erhvervsgrenen som helhed. Det er desuden relevant at bemærke, at den kinesiske producents påstand om aggressiv prispolitik ikke er understøttet af nogen form dokumentation og ikke kan ændre undersøgelsesresultaterne i betragtning 89 i forordningen om midlertidig told.
3. Konklusion om årsagssammenhæng
(119)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 81-95 i forordningen om midlertidig told, som ændret i betragtning 105-118 ovenfor.
(120)
Ud fra ovenstående bekræftes de foreløbige konklusioner om, at dumpingimporten forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
7. EU'S INTERESSER
1. Brugernes interesser
(121)
To brugere, der allerede havde indsendt redegørelser i den midlertidige fase, gentog deres oprindelige bemærkninger. De fremhævede deres bekymringer vedrørende konkurrence og teknologisk udvikling, hvis det besluttes at indføre foranstaltninger. Begge disse spørgsmål blev dog behandlet i forordningen om midlertidig told, og der blev ikke fremlagt nye oplysninger, der kunne bekræfte, at konkurrencen og den teknologiske udvikling ville blive forværret i hvert fald på kort til mellemlag sigt, hvis der indføres en endelig told.
2. Konklusion vedrørende EU's interesser
(122)
De to ovennævnte indlæg har ikke ændret de foreløbige konklusioner. Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 96-113 i forordningen om midlertidig told.
8. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(123)
Den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent fra Kina fremsatte bemærkninger til underbudsberegningen. Hvor det var berettiget, blev justeringerne foretaget i den endelige fase.
(124)
Den kinesiske producent fremsatte en påstand vedrørende skadesmargenen i lighed med påstanden i denne forordnings betragtning 51. Denne påstand må afvises af de samme årsager, som er nævnt i betragtning 51.
(125)
Den kinesiske producent anmodede desuden om at få uddybet den metode, der var anvendt til at fastlægge fortjenstmargenen før skat og især at få uddybet, hvilket år, fortjenesten henviser til. Det skal i den forbindelse bemærkes, at fastsættelsen af fortjenesten før skat var resultatet af en analyse af data for regnskabsårene 2006 og 2007.
(126)
Beregningerne af den endelige dumpingmargen og den endelige skadestærskel viste, at sidstnævnte var lavere end førstnævnte Da der ikke er fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 114-117 i forordningen om midlertidig told som ændret i denne forordnings betragtning 123-126.
2. Endelige foranstaltninger
(127)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade og EU's interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede skadestærskel Den blev beregnet til 34 % med et væsentligt fald i forhold til den foreløbige fase, hvor tolden blev fastsat på samme niveau som den konstaterede dumping.
(128)
I betragtning af ovenstående fastsættes den endelige antidumpingtold for Kina til 34 %.
(129)
I overensstemmelse med betragtning 120 i forordningen om midlertidig told og med henblik på bedre overvågning af foranstaltningernes virkning skal medlemsstaternes relevante myndigheder regelmæssigt og i al fortrolighed forelægge Kommissionen oplysninger om tildeling af kontrakter, der indebærer salg af systemer til scanning af fragt.
9. ENDELIG OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD
(130)
I betragtning af størrelsen af de dumpingmargener, der er konstateret, og af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningens om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told, der indføres ved denne forordning. Da den endelige told er lavere end den midlertidige told, bør de beløb, der er stillet som sikkerhed ud over den endelige told, frigives -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på importen af systemer til scanning af fragt, der bygger på anvendelse af neutronteknologi, af røntgenstråler med en røntgenkilde på 250 KeV eller derover eller af gammastråler, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 og ex 9030 10 00 (Taric-kode 9022190010, 9022290010, 9027801710 og 9030100091), og motorkøretøjer, der er udstyret med sådanne systemer, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8705 90 90 (Taric-kode 8705909010), med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til 34 % af nettoprisen, frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer.
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold i henhold til forordning (EU) nr. 1242/2009 på importen af systemer til scanning af fragt, der bygger på anvendelse af neutronteknologi, af røntgenstråler med en røntgenkilde på 250 KeV eller derover eller af gammastråler, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 og ex 9030 10 00 (Taric-kode 9022190010, 9022290010, 9027801710 og 9030100091), og motorkøretøjer, der er udstyret med sådanne systemer, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8705 90 90 (Taric-kode 8705909010), med oprindelse i Folkerepublikken Kina, opkræves endeligt med den sats, der indføres endeligt ved artikel 1. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 14. juni 2010.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 510/2010
ze dne 14. června 2010,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), kterým se zrušuje nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1242/2009 (3) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 2. února 2009 podala společnost Smiths Detection Group Limited (dále jen „žadatel“) jménem výrobce představujícího více než 80 % celkové výroby některých systémů pro snímání nákladu v Unii. Tento podnět obsahoval důkazy o dumpingu a podstatné újmě způsobené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení řízení.
2. DALŠÍ POSTUP
(3)
Po zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), předložily některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Komise zejména nadále pokračovala v šetření týkajícím se spotřeby EU. V tomto ohledu se Komise obrátila na zúčastněné strany, zejména uživatele a výrobce dotčeného výrobku, aby ověřila tvrzení stran ohledně řady transakcí.
(5)
Připomíná se, že, jak je stanoveno v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2007 do 31. prosince 2008 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posouzení vývojových tendencí týkajících se stanovení újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce (dále jen „čínský výrobce“) tvrdil, že neexistuje žádné odůvodnění, proč bylo použito období šetření v délce 18 měsíců, a nikoli 12 měsíců, jak je při antidumpingových šetřeních běžné. Podle čínského výrobce se období šetření mělo jednoduše vztahovat na kalendářní rok 2008.
(7)
Na úvod je třeba podotknout, že během prozatímní fáze šetření čínský výrobce použití osmnáctiměsíčního období šetření nezpochybnil. Žádost byla podána teprve po přijetí prozatímních opatření. Období šetření však již bylo ohlášeno v oznámení o zahájení řízení a v dotaznících, tedy již na samém počátku šetření. Konkrétní důvody pro volbu období šetření v délce osmnácti měsíců byly vysvětleny v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Čínský výrobce nepředložil žádné argumenty, které by odůvodnění týkající se relativně malého množství transakcí na tomto trhu zpochybnily.
(8)
Aby však byla zaručena plná srovnatelnost údajů týkajících se období šetření s údaji, které se vztahují na předcházející roky, byly veškeré údaje, které jsou uvedeny v částech o újmě a příčinných souvislostech a vztahují se na období šetření, vyjádřeny v celoročním poměru.
(9)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že volba období šetření byla provedena s cílem zmanipulovat ukazatele újmy. Tuto domněnku je třeba zamítnout.
(10)
Komise si v počáteční fázi šetření nebyla a nemohla být vědoma obsáhlého souboru údajů týkajících se ukazatelů újmy. Tyto údaje byly určeny teprve v průběhu šetření.
(11)
Na závěr je třeba poznamenat, že toto šetření není prvním případem, kdy je období šetření stanoveno na dobu delší než 12 měsíců (například šestnáctiměsíční období šetření týkající se kovů vápníku pocházejících z ČLR a Ruska, které bylo stanoveno nařízením Komise (ES) č. 892/94 (4), či osmnáctiměsíční období šetření týkající se uhličitanu sodného pocházejícího ze Spojených států amerických, které bylo stanoveno nařízením Komise (ES) č. 823/85 (5).
(12)
Čínský výrobce rovněž v podání uvedl, že podpis smlouvy se vztahuje na všechny transakce v určitém okamžiku bez ohledu na to, zda k prodeji došlo prostřednictvím nabídkového řízení, či nikoli, a tudíž není třeba období šetření prodlužovat. Toto tvrzení není přesvědčivé, jelikož neřeší základní problém poměrně nízkého počtu transakcí v tomto odvětví. Datum podpisu smlouvy bylo použito pouze proto, aby byly dostatečně zřejmé materiální složky prodejů a zároveň aby bylo jasně definováno datum, podle nějž by bylo možné určit, co by mělo být součástí období šetření a předcházejících období a co by mělo být vynecháno.
(13)
Jelikož nebyly k období šetření vzneseny žádné další připomínky, 9. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(14)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(15)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(16)
V návaznosti na prozatímní opatření byla znovu přezkoumána definice výrobku s ohledem na připomínky čínského výrobce a na podrobné šetření tvrzení výrobního odvětví Unie. Tento proces vedl k závěru, že pro snímání nákladu nelze použít žádný výrobek využívající technologii alfa ani beta. Proto se má za to, že je oprávněné vyloučit tyto dva typy technologií z definice výrobku. Nebyly vzneseny žádné další námitky, které by mohly zpochybnit prozatímní zjištění, že ve snímačích nákladu lze použít všechny zbývající technologie (kromě technologie alfa a beta) zahrnuté v definici výrobku a že všechny typy výrobku slouží stejnému účelu, tedy snímání nákladu pomocí stejné hlavní základní vlastnosti, tj. emise záření při snímání nákladu. Během období šetření se v EU prodávaly jednotky dotčeného výrobku využívající záření gama.
(17)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je vyvozen závěr, že všechny typy systémů pro snímání nákladu využívající neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření gama, které v současnosti spadají pod kódy KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00, a motorová vozidla vybavená takovými systémy, která v současnosti spadají po kód KN ex 8705 90 90, mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti, totéž konečné použití a navzájem si konkurují na trhu Unie. Na tomto základě se potvrzují závěry 10. až 15. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, pokud neodkazují na technologie využívající záření alfa nebo beta.
(18)
Jelikož nebyly k obdobnému výrobku vzneseny žádné další připomínky, 16. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(19)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je s konečnou platností vyvozen závěr, že všechny výše definované typy systémů pro snímání nákladu jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
4. DUMPING
1. Tržní zacházení
(20)
Čínský výrobce nepožádal o tržní zacházení, ale pouze o individuální zacházení. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, 19. a 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
2. Individuální zacházení
(21)
Jelikož nebyly k individuálnímu zacházení vzneseny žádné další připomínky, 21. až 25. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Běžná hodnota
3.1 Srovnatelná země
(22)
Žádná strana nezpochybnila výběr Spojených států amerických (USA) jako srovnatelné země.
(23)
Čínský výrobce zopakoval své připomínky, že jedna společnost usazená v USA, která je ve spojení s žadatelem, při šetření nespolupracovala. Tvrdil, že žadatel použil k výpočtu běžné hodnoty v podnětu údaje týkající se společnosti v USA, která je s ním ve spojení, zatímco během šetření žadatel prohlásil, že společnost v USA, s níž je ve spojení, není výrobcem obdobného výrobku. Čínský vyvážející výrobce uvedl, že americká strana ve spojení s žadatelem měla při šetření spolupracovat povinně a pokud nespolupracovala, mělo by to být považováno za důvod k tomu, aby byl žadatel považován za nespolupracující společnost a aby bylo tudíž řízení ukončeno. Rovněž prohlásil, že Komise měla objasnit a ověřit, zda je společnost v USA výrobcem obdobného výrobku. Na závěr čínský vyvážející výrobce zpochybnil použití nepreferenčních pravidel EU týkajících se původu jako ukazatele, zda lze hospodářský subjekt považovat za výrobce výrobku.
(24)
Pokud jde o připomínky, podle nichž byly v podnětu použity údaje získané od společnosti v USA, která je s žadatelem ve spojení, podotýká se, že informace o běžné hodnotě v podnětu byly založeny na obecných cenách v USA, které jsou veřejně dostupné na internetových stránkách vlády Spojených států s názvem GSA Advantages. U dvou typů obdobného výrobku nebyly žádné ceny veřejně dostupné, a běžná hodnota tedy musela být vypočtena na základě informací o výrobních nákladech v EU, které byly upraveny na úroveň USA na základě žadatelových znalostí trhu USA.
(25)
Kromě toho čínský výrobce nepředložil žádné důkazy, které by mohly zpochybnit zjištění uvedená ve 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(26)
Antidumpingové právní předpisy EU v žádném případě neobsahují pravidlo, podle nějž by řízení mělo být ukončeno, protože se výrobce ve srovnatelné zemi rozhodl při šetření nespolupracovat. Skutečnost, že výrobce je s žadatelem ve spojení, tento závěr nemění. Kromě toho není soudní věc, o kterou se jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce opírá, tj. T-249/06 (Interpipe), v tomto případě relevantní, jelikož v uvedené věci se otázka týkala rozsahu, v němž je dceřiná společnost výrobce ve Společenství povinna spolupracovat pro účely stanovení újmy. Jde o jinou otázkou než o poskytnutí údajů pro stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(27)
Pokud jde o tvrzení o definici pojmu výrobce, podotýká se, že při šetření bylo stanoveno, že žadatel vyrábí obdobný výrobek v EU a tato výrobní činnost postačuje k získání původu v souladu s nepreferenčními pravidly EU týkajícími se původu. Podle právních předpisů není nutné formulovat závěry ohledně statusu právnických osob, které nejsou v rámci probíhajícího řízení předmětem šetření, nejsou usazeny v EU nebo jejichž údaje nebyly při šetření použity k vymezení zjištění.
(28)
Jelikož nebyly k výběru srovnatelné země vzneseny žádné další připomínky, 26. až 37. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3.2 Stanovení běžné hodnoty
(29)
Připomíná se, že běžná hodnota byla vypočtena na základě údajů, které poskytl jediný spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi (tj. ve Spojených státech amerických), a údajů výrobního odvětví Unie. Běžná hodnota u jednoho typu výrobku dováženého do EU byla tudíž stanovena na základě cen při prodeji obdobného výrobku vyrobeného výrobcem v USA na domácím trhu ve Spojených státech. Spolupracující výrobce v USA nevyráběl žádný jiný typ výrobku, který by byl srovnatelný s typy výrobku dováženými z Číny do EU. Aby byl pro běžnou hodnotu získán širší základ, Komise rovněž zkoumala, zda by bylo možné stanovit běžnou hodnotu jiných typů výrobku na jiném základě v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení („jakýkoli jiný přiměřený základ“). V prozatímní fázi bylo zjištěno, že by pro některé typy výrobku bylo možné použít ověřené informace o nákladech výrobního odvětví Unie.
(30)
Po uložení prozatímních opatření předložil čínský výrobce připomínky k běžné hodnotě.
(31)
Jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce tvrdil, že by běžná hodnota měla být snížena o částku představující rozdíl v nákladech na samostatně vyrobené a externě pořízené urychlovače, neboť čínská společnost urychlovače vyrábí, ale výrobce v USA a výrobní odvětví Unie je kupují.
(32)
Pokud jde o toto tvrzení, nutno poznamenat, že nebylo doloženo žádnými věcnými důkazy, a to navzdory skutečnosti, že Komise v průběhu šetření o takovéto důkazy požádala.
(33)
Čínský výrobce požádal Komisi o poskytnutí přesné specifikace konkrétních typů modelů používaných pro výpočet běžné hodnoty. V tomto ohledu se podotýká, že výrobní odvětví Unie a výrobce ve srovnatelné zemi považují informace tohoto typu za důvěrné. Samozřejmě že pokud by byly zveřejněny přesné názvy modelů, pak by vzhledem k tomu, že modely patří pouze do jediné řady a že konkrétní vlastnosti této řady již byly zveřejněny, a také ke skutečnosti, že pro účely výpočtů běžné hodnoty byl použit pouze omezený počet typů modelů, byly strany, které takovéto informace obdrží, schopny odvodit skutečné ceny účtované za specifické typy modelů či náklady a ceny, na jejichž základě byla stanovena běžná hodnota u různých typů modelů. Takovéto informace jsou samozřejmě ze své povahy důvěrné, a žádost tudíž musela být zamítnuta.
(34)
Čínský výrobce vyjádřil pochybnosti ohledně způsobu, jímž Komise stanovila běžnou hodnotu odvozenou z údajů výrobního odvětví Unie. Uvedl, že by měly být použity spíše skutečné prodejní ceny, než nabídky cen v nabídkovém řízení. Především je na místě připomenout, že údaje od výrobního odvětví Unie byly použity proto, aby bylo z hlediska procentního vyjádření dosaženo vyšší reprezentativnosti srovnání běžné hodnoty a prodejů na vývoz, které prováděl čínský výrobce. Z toho důvodu byla běžná hodnota u typů dotčeného výrobku, u nichž nebylo možné stanovit běžnou hodnotu na základě informací dostupných v USA, pokud možno stanovena na základě ověřených informací od výrobního odvětví Unie o stejných typech výrobků, které byly dovezeny z Číny.
(35)
Běžná hodnota byla tudíž pro řadu typů výrobků (v každém případě jiných než mobilních systémů pro snímání) vypočtena na základě standardních nákladů, aniž byly vzaty v úvahu náklady na stavební práce či jiné náklady na místě, a byl k ní připočten běžný procentní podíl zisku, který byl v každém případě mnohem nižší než cílový zisk používaný pro stanovení rozpětí újmy. Při šetření bylo stanoveno, že výrobní odvětví Unie používá standardní náklady pro všechny typy výrobků, které nabízí. Byly ověřeny záznamy o přípravě těchto standardních nákladů, způsobu jejich výpočtu a srovnání se skutečnými náklady při standardním oceňování a bylo konstatováno, že jsou v pořádku.
(36)
Kromě toho byl struktura nákladů výrobního odvětví Unie srovnána se strukturou nákladů výrobce obdobného výrobku v USA. Bylo zjištěno, že i) ziskové rozpětí výrobce v USA bylo vyšší než ziskové rozpětí použité pro výpočet běžné hodnoty na základě údajů od výrobního odvětví Unie a ii) struktura nákladů výrobního odvětví Unie se víceméně podobá struktuře nákladů výrobce ve srovnatelné zemi (přesný rozdíl nelze zveřejnit z důvodů důvěrnosti). Použití údajů výrobního odvětví Unie pro stanovení běžné hodnoty je tudíž jednoznačně v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
(37)
Čínský výrobce rovněž vznesl připomínky k veřejnému nabídkovému řízení, na jehož základě výrobce obdobného výrobku v USA prodával mobilní systémy pro snímání nákladu na trhu v USA. Tvrdila, že pokud Komise používá běžnou hodnotu na základě nabídkového řízení, které se uskutečnilo v roce 2005, a srovnává ji s vývozní cenou týkající se období šetření, nelze takovéto srovnání považovat za spravedlivé. Skutečnosti stanovené během šetření tuto domněnku nepotvrzují. V USA je na základě veřejného nabídkového řízení udělena rámcová smlouva, na jejímž základě může vítěz řízení po určitou dobu prodávat. Tato rámcová smlouva však neobsahovala žádné ceny. Byla skutečně uzavřena v roce 2005, ale příslušné individuální kvóty pro nabídkové řízení byly stanoveny v roce 2007, tedy již v období šetření, a ve stejném roce došlo i k podpisu smluv. Proto Komise dospěla k závěru, že by toto nabídkové řízení mělo být v období šetření zohledněno a mělo by být součástí údajů pro výpočet dumpingového rozpětí.
(38)
Čínský výrobce rovněž požádal o vysvětlení, proč nebyla běžná hodnota přemístitelného systému, jako například systému prodávaného čínským výrobcem v Lotyšsku, odvozena z prodejů výrobce v USA, ale spíše z údajů výrobního odvětví Unie. V tomto ohledu se podotýká, že Komise nemohla použít údaje ve srovnatelné zemi, jelikož tyto údaje spolupracující výrobce ve srovnatelné zemi neposkytl.
(39)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 38. až 42. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
4. Vývozní cena
(40)
Po uložení prozatímních opatření předložil jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce připomínky k vývozní ceně.
(41)
Tyto připomínky byly vzneseny v souvislosti s transakcemi v Nizozemsku, Finsku a Polsku ve vztahu ke konkrétním nákladovým položkám. Připomínky, které bylo možné podepřít ověřenými údaji, byly přijaty a výpočet dumpingového rozpětí byl odpovídajícím způsobem revidován. Připomínky odkazující na některé náklady na instalaci musely být zamítnuty. V tomto ohledu se připomíná, že ačkoli byly v různých fázích šetření požadovány relevantní aktuální údaje o cenách různých prvků dotčeného výrobku, společnost se nikdy nepokusila poskytnout návrh přesvědčivého přehledu. Částky poskytnuté po zveřejnění prozatímních zjištění představují novou informaci, která není doložena účetními informacemi ani jinými důkazy, které by bylo možné ověřit.
(42)
Čínský výrobce rovněž vysvětlil, že provedla jeden prodej mimo rámec veřejných nabídkových řízení. Tato informace je potvrzena. Při šetření bylo nicméně zjištěno, že k tomuto prodeji nedošlo v rámci běžné činnosti. Ve skutečnosti se jednalo o náhradní výrobek a cena, na kterou odkazuje, byla dohodnuta mnoho let před obdobím šetření. Náhradní výrobek byl zcela odlišného typu než původní výrobek. Proto nešlo o transakci, která spadá do období šetření, ale o vypořádání dříve uzavřené smlouvy. Z toho důvodu nebylo možné vývozní cenu týkající této transakce při výpočtu zohlednit.
(43)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 43. až 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
5. Srovnání
(44)
Čínský výrobce tvrdil, že srovnání bylo provedeno na základě zkrácených kontrolních výrobních čísel, která opomíjejí fyzické rozdíly mezi srovnávanými výrobky. Kromě toho čínská společnost uvedla, že při srovnání cen měly být vzaty v úvahu urychlovače, odlišnosti v typech rámu a úrovních energie.
(45)
Pokud jde o první tvrzení, je třeba zdůraznit následující body. Pokud jde o údaje získané od výrobního odvětví Unie, připomíná se, že výpočty byly provedeny s údaji, které přímo souvisely s příslušnými nabídkami ve veřejných nabídkových řízeních, tedy údaji o typech výrobků, které si ve stejném okamžiku konkurují na stejné úrovni obchodu a které byly orgány pořádajícími nabídkové řízení považovány za srovnatelné. Pokud jde o údaje získané od výrobce obdobného výrobku v USA, při šetření bylo stanoveno, že porovnávaný typ výrobku splňuje přísná pravidla stanovená v čl. 1 odst. 4 základního nařízení, jde tedy o výrobek, který je ve všech ohledech podobný posuzovanému výrobku. Skutečnost, že kontrolní výrobní číslo či zkrácené kontrolní výrobní číslo výrobku neodráží všechny fyzické odlišnosti, tudíž Komisi nebrání v tom, aby provedla spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny. A co je důležitější, byly zkoumány odlišnosti, které by mohly ovlivnit srovnatelnost cen. Z informací o spisu vyplývá, že výrobky dodané spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem se ve srovnání s výrobky použitými jako základ pro běžnou hodnotu často vyznačují dodatečnými rysy. V důsledku toho byla běžná hodnota stanovena konzervativně.
(46)
Pokud jde o urychlovače, typy rámu a úrovně energie, je třeba poznamenat. že požadované úpravy spadají do působnosti čl. 2 odst. 10 základního nařízení, ale nebylo prokázáno, že by rozdíly ve faktorech, na něž poukazuje tvrzení, měly vliv na ceny a srovnatelnost cen, jelikož čínská strana neposkytla žádné informace, které by úpravu ospravedlňovaly.
(47)
Čínský výrobce uvedl, že urychlovač je důležitou součástí dotčeného výrobku a měl být zařazen do struktury kontrolního výrobního čísla výrobku. Komise urychlovač do struktury kontrolního výrobního čísla výrobku nezařadila, jelikož žádná z dotčených stran nepředložila důkazy, které by dokládaly skutečnost, že urychlovač je faktor, který by odlišoval různé typy výrobku.
(48)
Čínský výrobce rovněž požádal, aby byly identifikovány a množstevně vyjádřeny úpravy běžné hodnoty, aby bylo možné převést ji zpět na základ ceny ze závodu. Běžná hodnota určená na základě prodejních cen obdobného výrobku, který vyrábí jediný výrobce v USA, na domácím trhu byla upravena o náklady na záruku a náklady na úvěry. Běžná hodnota určená na základě údajů od výrobního odvětví Unie byla upravena o náklady na přepravu, záruku, odbornou přípravu, dokumentaci a poplatky zprostředkovatelům. Pokud jde o žádost o množstevní vyjádření těchto úprav, Komise nemůže takovéto údaje zveřejnit, neboť tyto informace jsou ze své povahy považovány za důvěrné. Nutno poznamenat, že stejně tak nebyly výrobnímu odvětví Unie poskytnuty odpovídající údaje zohledněné při výpočtu vývozní ceny ze závodu.
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 47. a 48. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6. Dumpingová rozpětí
(50)
Čínský výrobce kritizoval skutečnost, že z výpočtu dumpingu byly vyloučeny některé prodeje. V tomto ohledu se podotýká, že prodejní hodnoty dotčených transakcí byly původně zohledněny při stanovení vývozních cen. U těchto transakcí však nebylo možné stanovit běžnou hodnotu. Nebylo tudíž možné porovnat běžnou hodnotu a vývozní cenu.
(51)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že do celkové hodnoty CIF, která sloužila jako jmenovatel při výpočtech dumpingu, měla být zařazena také hodnota CIF prodejů uvedených v 50. bodě odůvodnění. S tímto tvrzením nelze souhlasit. Výpočet celkového dumpingu je výsledkem vydělení součtu různých zjištěných dumpingů (u nichž bylo možné provést srovnání cen) součtem odpovídajících hodnot CIF. Zařazení hodnot CIF prodejů, u nichž nebylo možné vzhledem k tomu, že nebyla stanovena běžná hodnota, provést srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, by při těchto výpočtech způsobilo aritmetickou chybu, neboť by již čitatel ani jmenovatel neodkazovaly na srovnatelné transakce.
(52)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 49. a 50. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(53)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je konečné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením 38,8 %.
5. ÚJMA
(54)
Pouze od čínského výrobce byly obdrženy připomínky ohledně zjištění týkajících se újmy, přičemž některé z nich byly pouze opakováním připomínek, jimiž se již zabývalo prozatímní nařízení.
(55)
Tvrzení týkající se připomínek, kterými se již zabývalo prozatímní nařízení, nejsou v tomto nařízení opakována.
1. Obecné poznámky
(56)
Připomíná se, že v tomto případě odkazují předložené informace na dva výrobce v Unii a jednoho vyvážejícího výrobce, kteří v zásadě představují trh Unie. S ohledem na výše uvedené skutečnosti nelze v zájmu ochrany obchodních informací uvést přesné číselné údaje. Ukazatele jsou proto uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
(57)
V odpovědi na prozatímní zjištění jediný čínský výrobce požádal, aby byla analýza újmy vyjádřena v celoročním průměru. Ačkoli se tím nezmění podstata údajů, ale pouze jejich prezentace, bylo tvrzení považováno za opodstatněné, a tudíž je celá níže uvedená analýza vyjádřena v celoročním průměru.
(58)
Čínský výrobce zpochybnila údaje o objemu prodejů během posuzovaného období (od roku 2004 do konce období šetření), které byly poskytnuty v dokumentu obsahujícím prozatímní zjištění týkající se dané společnosti. Podotýká se, že Komise danému čínskému výrobci poskytla vyčerpávající a úplný přehled shromážděných údajů. Obdržená reakce čínského výrobce byla následně podrobena křížové kontrole na základě dostupných informací poskytnutých orgány členských států coby uživateli dotčeného výrobku a výrobci v Unii. Proto jsou v konečné fázi šetření známy podrobné údaje o čínských prodejích do Unie a jejich dopadu.
(59)
Čínský výrobce tvrdil, že pokud ze strany výrobního odvětví neexistuje žádná nabídka, jeho prodeje by měly být z analýzy újmy a příčinných souvislostí vyloučeny. Instituce však nemohou rozhodnout, že skutečnost, že výrobní odvětví Unie v období šetření nepředložilo nabídku v jednom konkrétním nabídkovém řízení, ale čínský vyvážející výrobce nabídku předložil, znamená, že si v tomto případě samo způsobilo újmu v takovém rozsahu, že se tím ruší příčinná souvislost mezi újmou a dumpingem. Kromě toho jsou s účastí v nabídkovém řízení vždy spojeny určité náklady (překlady, zprostředkovatel, v některých případech platba za podání nabídky atd.), společnosti tudíž nepředkládají nabídky, pokud si nejsou jisty, že mohou uspět.
(60)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že v případech, kdy žadatel (Smiths Detection Group Limited) předložil nabídky, které přesahovaly cenové stropy stanovené v rámci nabídkového řízení, měly by být nabídky vyloučeny z analýzy újmy a příčinných souvislostí. Při šetření nicméně nebyly odhaleny žádné ověřitelné informace, které by potvrzovaly, že k takovýmto nabídkám došlo.
(61)
Čínský výrobce uvedl, že údaje o újmě jsou asymetrické. To je způsobeno tím, že objemy prodejů, podíl na trhu a zisk odkazují na prodeje ke dni uzavření smlouvy, zatímco některé jiné ukazatele újmy byly odvozeny z účetnictví žadatele, a tudíž se nemusí časově shodovat. Na počátku tohoto šetření musely útvary Komise stanovit jasný referenční bod pro prodeje, který by byl použitelný na všechny společnosti, jež v rámci řízení spolupracují. Bylo rozhodnuto, že nejlepším referenčním bodem je datum uzavření smlouvy, jelikož mezi datem zahájení nabídkového řízení a datem uzavření smlouvy a také mezi datem uzavření smlouvy a datem konečné faktury bývá mnohdy velký časový odstup. Kromě toho se na smlouvu může vztahovat několik faktur a smlouva může trvat několik let.
(62)
Jakmile bylo jako referenční bod stanoveno datum uzavření smlouvy, nebylo možné žádat od výrobců v Unii, aby celé odpovědi na dotazník sestavili na základě dat uzavření smluv. To by znamenalo, že by museli zcela přepracovat své účetnictví způsobem, který není běžný a který by způsobil četné nesrovnalosti a následně by nepříznivě ovlivnil kvalitu takových informací. S ohledem na to, že nebylo možné použít jako referenční bod data faktur, byly údaje o újmě v tomto případě poskytnuty tím nejlepším způsobem odpovídajícím tomuto výrobku.
(63)
V desátém měsíci šetření, tedy v odpovědi na prozatímní zjištění, čínský výrobce rovněž zpochybnil skutečnost, že období šetření trvá osmnáct měsíců, a uvedl, že mělo být omezeno na kalendářní rok 2008. Toto tvrzení bylo zamítnuto z důvodů, které hovoří ve prospěch osmnáctiměsíčního období a jsou uvedeny v prozatímním nařízení a v 5. až 11. bodě odůvodnění. Kromě toho by takováto změna zabránila včasnému ukončení šetření, neboť by všechny spolupracující společnosti musely být požádány, aby znovu poskytly odpovědi na dotazník na základě revidovaného období šetření.
(64)
Čínský výrobce rovněž vyjádřil pochybnosti, zda byla do analýzy újmy provedené Komisí řádně začleněna řada společností v EU, které jsou ve spojení s žadatelem. Za plné spolupráce s celou skupinou však byly ověřeny odpovědi žadatele na dotazník a Komise je přesvědčena, že ukazatele újmy a výpočty byly řádně analyzovány u celé skupiny. Jak bylo čínskému výrobci vysvětleno před přijetím prozatímních opatření, společnosti v EU, na něž odkazuje, mají při výrobě a uvádění příslušného výrobku na trh zanedbatelnou úlohu nebo nemají úlohu žádnou. Jejich úloha je ve skutečnosti omezena na určité funkce týkající se prodeje výrobku, který je předmětem šetření (například servis), a prodeje výrobků, které nespadají do oblasti působnosti tohoto nařízení.
(65)
Čínský výrobce na závěr tvrdil, že jelikož nebylo výrobní odvětví Unie schopno splnit technické požadavky některých nabídkových řízení či se nabídkových řízení vůbec neúčastnilo, nemohlo u těchto transakcí dojít k dumpingu, který by výrobnímu odvětví EU způsobil újmu. S tímto tvrzením nelze souhlasit.
(66)
Především se podotýká, že skutečnost, že u některých vývozních transakcí nelze stanovit běžnou hodnotu, nezpochybňuje zjištění ohledně dumpingu působícího újmu za předpokladu, že je základ výpočtu považován za reprezentativní. Tak tomu bylo v tomto případě (viz 50. bod odůvodnění). U konkrétních dotčených transakcí se poukazuje na následující skutečnosti. Transakce odkazující na potíže s technickými požadavky se týká jednoho typu výrobku prodávaného na základě jediného nabídkového řízení. Čínský výrobce na jedné straně a dva výrobci v Unii na straně druhé vykládali nabídkové řízení zcela odlišně. Čínský výrobce ke konci šetření tvrdil, že dotčený typ výrobku se od mobilního snímače naprosto liší, ale výrobní odvětví Unie zastávalo odlišný názor. Je tudíž zřejmé, že se výrobní odvětví Unie tohoto nabídkového řízení zúčastnilo s pevným přesvědčením, že by mělo nabízet konkrétní typ výrobku. Co je ještě důležitější, s účastí výrobního odvětví Unie byly spojeny náklady (na překlady, zprostředkovatele, platbu za podání nabídky atd.). Skutečnost, že podle konečného závěru nabídkového řízení výrobní odvětví Unie nepředložilo nabídku za stejných podmínek, tudíž neznamená, že takový dovoz automaticky nepřispíval k újmě.
(67)
Pokud jde o zbývající transakce, čínský výrobce odkazuje na transakci, která nespadá do období šetření, jak bylo vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, a ve skutečnosti představuje vypořádání dříve uzavřené smlouvy. Odkazuje se též na transakci, u níž se výrobní odvětví Unie neúčastnilo nabídkového řízení. Pokud jde o vypořádání smlouvy, nebylo formulováno žádné zjištění ohledně újmy. Pokud jde o druhou transakci, použijí se závěry v 59. bodě odůvodnění.
2. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(68)
V průběhu jedenáctého měsíce šetření předložila rumunská společnost tvrzení, že během období šetření byla výrobcem některých systémů pro snímání nákladu v EU. Komise vyhledala a ověřila informace o skutečném statusu této společnosti. Podle informací předložených jednak společností, jednak jinými subjekty na tomto trhu včetně čínského výrobce je činnost této společnosti v souvislosti s obdobným výrobkem těsně spjata s výrobními činnostmi zavedeného výrobce systémů pro snímání nákladu v Unii. Z toho důvodu je v rámci stávajícího šetření jediný prodej, který rumunská společnost v období šetření uskutečnila, považován za prodej uskutečněný výrobcem systému pro snímání nákladu v Unii, s nímž rumunská společnost spolupracovala.
(69)
Pokud jde o makroekonomické ukazatele, jako jsou např. spotřeba, výroba, využití kapacity, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita a mzdy, jakož i prodeje na vývoz, je třeba podotknout, že byly analyzovány u všech výrobců v Unii.
(70)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 52. až 56. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
3. Spotřeba v Unii
(71)
Čínský výrobce tvrdil, že úroveň spotřeby v Unii vymezená v prozatímním nařízení není přesná. V této souvislosti se Komise obrátila na zúčastněné strany, zejména uživatele, aby shromáždila další informace o spotřebě v EU během posuzovaného období. Na základě dodatečného vstupu, který strany poskytly, se má za to, že se spotřeba v EU vyvíjela následujícím způsobem:
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Index: 2004 = 100
100
62
114
110
111
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(72)
Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v EU vzrostla během posuzovaného období o 11 %.
(73)
Čínský výrobce tvrdil, že by měly být zveřejněny spíše údaje o skutečné spotřebě než indexované informace. V tomto ohledu se podotýká, že, jak již bylo jasně vysvětleno v 54. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobou některých systémů pro snímání nákladu se v EU zabývá jen velmi omezený počet stran a zveřejnění skutečných údajů o spotřebě by vedlo ke zveřejnění údajů o skutečných prodejích stran a takovéto informace jsou ze své povahy považovány za důvěrné.
(74)
Rovněž bylo uvedeno, že by spotřeba měla zohledňovat všechny jednotky dotčeného výrobku, které byly spotřebovány na trhu EU. V této souvislosti se poznamenává, že údaje o spotřebě v Unii zohledňují všechny prodeje výrobku, který je předmětem šetření, (ať jsou výsledkem nabídkového řízení, či nikoli) uskutečněného všemi stranami (které jsou Komisi známy). Údaje byl podrobeny křížové kontrole a ověřeny u různých dostupných zdrojů. Údaje o spotřebě však sestávají pouze ze skutečných prodejů, nikoli malého počtu transakcí oznámených Komisi, při nichž šlo buď o nájem, či dar. Pokud by do údajů byly zahrnuty i tyto údaje, byl by čínský podíl na trhu ještě větší.
(75)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 57. a 58. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 71. až 74. bodě odůvodnění se potvrzují.
4. Dovoz z dotčené země
a) Objem, cena a podíl dumpingového dovozu dotčeného výrobku na trhu
(76)
Jak bylo vysvětleno výše v 57. a 58. bodě odůvodnění, byly revidovány objemy a podíly dumpingového dovozu dotčeného výrobku na trhu. Roční rozložení údajů a aktualizace objemů potvrdily závěry prozatímního nařízení, že dovoz a jeho podíl na trhu od roku 2004 výrazně vzrostl. Čínská strana zpochybnila metodiku použitou k indexaci těchto údajů. Je důležité zdůraznit, že aktuální použité údaje, třebaže indexované, v prozatímní a konečné fázi ukazují, že došlo k výraznému nárůstu objemu a podílu dovozu z dotčené země na trhu.
(77)
Objem dovozu dotčeného výrobku vzrostl během posuzovaného období o více než 150 %.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Objem dovozu
100
75
250
200
267
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(78)
Jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, průměrná vývozní cena se výrazně lišila v závislosti na typu dováženého snímače nákladu a nelze z ní vyvodit žádné smysluplné závěry.
(79)
Podíl dovozu z dotčené země na trhu se v posuzovaném období zvýšil více než dvojnásobně.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Podíl ČLR na trhu
15-25 %
20-30 %
40-50 %
30-40 %
40-50 %
Index: 2004 = 100
100
121
219
183
240
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(80)
Čínský výrobce tvrdil, že by rovněž měly být prošetřeny objemy po období šetření (ve formě úspěšné účasti v nabídkových řízeních během období šetření, na jejímž základě byly po období šetření podepsány smlouvy). V souladu s ustanoveními základního nařízení nejsou s výjimkou mimořádných okolností události po období šetření zohledněny. Čínský vyvážející výrobce na žádné takové mimořádné okolnosti nepoukázal. Kromě toho by z důvodů srovnatelnosti bylo rovněž nutné přerozdělit prodeje za období, která předcházela období šetření. Tvrzení tudíž nebylo přijato. S ohledem na nárůst dovozu z hlediska objemu a podílu na trhu, jak je uvedeno výše, nemělo toto rozhodnutí v žádném případě vliv na faktory, které jsou v tomto případě zkoumány.
b) Cenové podbízení
(81)
Čínský výrobce uvedl, že metodika týkající se cenového podbízení použitá v prozatímní fázi byla chybná. Podle jeho názoru nebylo možné srovnávat jeho skutečné prodejní ceny s cenami nabídnutými výrobním odvětvím Unie v nabídkovém řízení. V tomto ohledu se podotýká, že tato metodika byla považována za nejvhodnější, jelikož bylo třeba provést spravedlivé srovnání u výrobku, který je z povahy velice složitý a je předmětem zadávání veřejné zakázky. Zúčastněné strany neoznačily žádné jiné použitelné metody.
(82)
Nutno poznamenat, že ačkoli metodika zůstala stejná jako metodika popsaná výše, byly provedeny menší úpravy výpočtu, čímž byly sníženy ceny výrobního odvětví Unie, a tyto ceny byly sděleny zúčastněným stranám.
(83)
Z revidovaného srovnání je patrné, že během období šetření byl dovoz dotčeného výrobku prodáván v Unii za ceny, které podbízely ceny výrobního odvětví Unie v rozpětí od 15 do 20 %. Je třeba poznamenat, že čínský výrobce v podání tvrdil, že jedním z důvodů, proč získal smlouvy, bylo, že nabízel lepší specifikace výrobku. Pokud jde o cenové podbízení (a prodej pod cenou), mohlo vést k provedení úprav a k výpočtu vyšších rozpětí újmy. Žádné takovéto úpravy provedeny nebyly, jelikož tato tvrzení nebyla prokázána jako odůvodněná a nebyly k dispozici žádné informace k jejich množstevnímu vyjádření.
(84)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, zbývající informace v 59. až 62. bodě odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném výše v 76. až 83. bodě odůvodnění se potvrzují.
5. Stav výrobního odvětví Unie
(85)
Nutno poznamenat, že údaje o ukazatelích újmy jsou v konečném nařízení popsány jinak, aby zohledňovaly dvě otázky, jak je uvedeno výše v 57. a 69. bodě odůvodnění, konkrétně žádost čínského výrobce o roční vyjádření údajů za osmnáctiměsíční období šetření a začlenění údajů získaných od druhého výrobce v Unii do analýzy makroekonomických ukazatelů.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Výroba
100
75
94
173
151
Kapacita
100
83
90
185
200
Využití kapacity
100
90
104
94
76
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(86)
Během posuzovaného období vzrostl objem výroby výrobního odvětví Unie o 51 %. Tento pozitivní trend je zapříčiněn zejména dobrým prodejem obdobného výrobku na vývoz. Z téhož důvodu výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období zdvojnásobilo svou výrobní kapacitu. Využití kapacity výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období snížilo o 24 %.
(87)
Vzhledem k tomu, že se výše uvedené údaje týkají výroby, jejíž značná část je prodávána na trzích mimo EU, nejsou tyto ukazatele v tomto případě považovány za důležité.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Stav zásob
100
164
155
127
136
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(88)
Úroveň zásob výrobního odvětví Unie měla během posuzovaného období vzrůstající a kolísající tendence. To však nebylo považováno za důležitý ukazatel, jelikož toto výrobní odvětví pracuje na základě výroby na zakázku, zásoby jsou vždy velice nízké a značná část těchto zásob byla vyčleněna pro vývozní trh.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Objem prodeje výrobního odvětví Unie
100
67
93
100
76
Podíl na trhu
65-75 %
70-80 %
55-65 %
60-70 %
45-55 %
Index podílu na trhu
100
108
82
91
68
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(89)
V průběhu posuzovaného období se prodej výrobního odvětví Unie snižoval a v období šetření klesl oproti původnímu objemu téměř o 25 %. Mezi rokem 2004 a koncem období šetření přišlo výrobní odvětví Unie o 20 procentních bodů svého podílu na trhu.
(90)
Zjištění ohledně prodejních cen v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(91)
Čínský výrobce zopakoval žádost, aby mu byly zaslány informace o veřejných zakázkách, které byly žadateli uděleny, a o rozsahu, v němž byla určitá nabídková řízení zohledněna v rámci tohoto šetření. Z důvodů důvěrnosti však nebylo považováno za vhodné poskytnout takto podrobné údaje. Čínský výrobce rovněž požádal o další potvrzení, že při výpočtu spotřeby v Unii bylo jakožto rozhodující faktor použito datum podpisu prodejních smluv vyplývajících z nabídkových řízení. V tomto ohledu instituce potvrzují, že pro všechny strany byla použita metodika vysvětlená v 57. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tatáž strana rovněž požádala o objasnění, zda údaje žadatele odkazují na oba jeho výrobní závody. Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění písm. a) prozatímního nařízení, potvrzuje se, že údaje oznámené žadatelem byly získány z obou jeho výrobních závodů.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Ziskové rozpětí před zdaněním
100
85
90
7
-50
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(92)
V posuzovaném období se výrobní odvětví Unie stalo ztrátovým. V průběhu období šetření byla situace obzvláště nepříznivá.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Investice
100
164
100
354
105
Návratnost investic
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Peněžní tok
100
124
257
186
-71
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(93)
Investice byly během posuzovaného období nízké. Velká část investic byla určena na údržbu provozních prostor výrobního odvětví Unie. Vyšší úroveň investic, která byla zaznamenána v roce 2007, se týká nového patentu ke zvýšení výkonnosti dotčeného výrobku. Připomíná se, že tato činnost je náročná na know-how, nikoli na investice.
(94)
Návratnost investic vyjádřená čistým ziskem výrobního odvětví Unie a čistou účetní hodnotou investic vykazuje v průběhu posuzovaného období pokles, není však náležitým ukazatelem újmy, jelikož odráží zejména aktiva, která již byla odepsána.
(95)
Stav peněžního toku výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období výrazně zhoršil.
(96)
Vzhledem k tomu, že výroba systémů pro snímání nákladu představovala pouze malou část činností žadatele, nebyla schopnost získávat kapitál v tomto případě považována za důležitý ukazatel.
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Zaměstnanost
100
110
129
160
167
Průměrné mzdové náklady na pracovníka
100
98
102
106
106
Produktivita na pracovníka
100
68
73
109
135
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(97)
Zaměstnanost, průměrné mzdové náklady na pracovníka a produktivita na pracovníka během posuzovaného období vzrostly. Tyto ukazatele však v tomto případě nejsou považovány za důležité, jelikož se většina údajů o zaměstnanosti týká výroby některých systémů pro snímání nákladu prodávaných na vývozním trhu.
(98)
Zjištění v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
(99)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, zbývající informace v 64. až 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 85. až 98. bodě odůvodnění se potvrzují.
6. Závěr o újmě
(100)
Zjištění obsažená v prozatímní nařízení, která se týkají odlišných stupňů významu ukazatelů újmy, zůstávají v tomto konkrétním řízení platná. Za nejdůležitější činitele újmy jsou považovány ziskovost, podíl na trhu a cenové podbízení, jelikož přímo odrážejí úspěchy výrobního odvětví Unie ve vztahu k jeho činnosti na trhu Unie. Důvody, proč některé jiné ukazatele důležité nejsou, jsou vysvětleny výše.
(101)
Pokud jde o ziskovost, stalo se výrobní odvětví Unie během posuzovaného období ztrátové a podíl výrobců v Unii na trhu klesl o 24 %. Kromě toho čínský výrobce podbízel žadatele v rozpětí od 15 do 20 %.
(102)
Čínský podíl dotčeného výrobku na trhu v Unii během posuzovaného období vzrostl o 140 %, zatímco výrobní odvětví Unie zároveň zaznamenalo výrazný pokles objemu prodeje (- 24 %) a podílu na trhu (o 20 procentních bodů).
(103)
Jak je vysvětleno v obecných poznámkách před touto analýzou újmy, údaje byly popsány jinak než v prozatímním nařízení. Je zřejmé, že ať jsou údaje popsány v ročním formátu, či nikoli, nemění se tím podstata údajů, ale pouze jejich prezentace. Výše popsané údaje o újmě (v souvislosti s makroekonomickými ukazateli) však rovněž zahrnují údaje od druhého výrobce v Unii. Je tudíž vyvozen závěr, že výše uvedené revidované údaje potvrzují prozatímní závěry o újmě, tedy že v posuzovaném období trvala nepříznivá situace ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
(104)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se má za to, že závěry o podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, vymezené v prozatímním nařízení se kvůli změněné prezentaci údajů popsané v 85. bodě odůvodnění nemění. Jelikož nebyly v tomto ohledu vzneseny žádné jiné připomínky, 77. až 80. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 100. až 103. bodě odůvodnění se potvrzují.
6. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
(105)
Připomínky ke zjištěním týkajícím se příčinné souvislosti byly obdrženy pouze od čínského výrobce.
(106)
Připomíná se, že účinky dumpingového dovozu a jiných činitelů byly vyjádřeny v celoročním průměru z důvodů vysvětlených v 85. bodě odůvodnění.
1. Účinky dumpingového dovozu
(107)
Podíl dumpingového dovozu na trhu vzrostl během posuzovaného období o 140 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl o 32 %. K těmto nepříznivým změnám pro výrobní odvětví Unie došlo v souvislosti s poklesem spotřeby v EU, který se v letech mezi rokem 2004 a obdobím šetření prohloubil o 11 % (údaj vyjádřený v celoročním průměru).
2. Účinky dalších faktorů
2004
2005
2006
2007
Období šetření
Prodej výroby Unie na vývoz
100
93
123
245
233
Cena prodejů na vývoz
100
107
60
63
70
Index: 2004 = 100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(108)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období zvýšil. Vývoz představoval v období šetření naprostou většinu (85 až 95 %) celkového objemu výroby v EU.
(109)
Čínský výrobce naznačil, že Komise neprovedla analýzu dovozu ze Spojených států amerických a že společnosti v USA prodaly během období šetření do EU více snímačů nákladu než společnosti v ČLR, toto tvrzení však není doloženo aktuálními skutečnostmi ani konkrétními ověřitelnými důkazy.
(110)
Po uložení prozatímních opatření se Komise aktivně snažila získat více informací o dovozu z USA, ale nakonec potvrdila údaje o objemu dovozu z USA, které byly stanoveny v prozatímní fázi.
(111)
Čínský výrobce kritizoval důsledky neúčasti výrobního odvětví Unie v některých nabídkových řízeních. V tomto ohledu podotýkáme, že při šetření byla zohledněna skutečnost, že ne všechny strany (výrobní odvětví Unie, jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce, jiní výrobci některých systémů pro snímání nákladu) předložily nabídky ve všech nabídkových řízeních. Nebyly zjištěny žádné významné činitele, z nichž by vyplývalo, že jednoznačně zaznamenaná újma v průběhu posuzovaného období je výsledkem neúčasti výrobního odvětví Unie v nabídkových řízeních, jež nebyla považována za přiměřené obchodní příležitosti. Přiměřená obchodní příležitost je jakožto rozhodující faktor při účasti v nabídkovém řízení potvrzena skutečností, že s účastí v nabídkovém řízení jsou spojeny určité náklady (na překlady, zprostředkovatele, někdy platbu za podání nabídky atd.) a společnosti nabídku nepředloží, pokud si nejsou jisty, že mohou uspět.
(112)
Čínský výrobce trval na tvrzení, že by v rámci příčinných souvislostí měly být hlouběji analyzovány škodlivé účinky necenových faktorů, například jiných technických faktorů.
(113)
Samozřejmě že by výrobní odvětví Unie bylo bývalo schopno uspokojit tytéž specifikace, jimiž se vyznačuje čínský výrobek. To by však znamenalo, že by výrobní odvětví Unie muselo daný výrobek nabídnout za vyšší cenu. Tato otázka ve skutečnosti v plném rozsahu odkrývá účinek dumpingu čínského výrobce. Část dumpingu je způsobena tím, že čínský vyvážející výrobce jednoduše nabízí výrobek s více rysy. Jelikož směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (6) připouští použití pouze dvou kritérií: „nejnižší ceny“ a „hospodářsky nejvýhodnější nabídky“, musela být zakázka téměř automaticky udělena čínskému dodavateli, který provádí dumping. Nabídky předložené čínským vývozcem by přestaly být ekonomicky nejvýhodnější, pokud by nebyly bývaly dumpingové, tzn. pokud by bývaly byly alespoň o tolik vyšší, aby zohlednily dodatečné rysy.
(114)
Na závěr je třeba poukázat na skutečnost, že z šetření vyplývá, že žadatel splnil všechny technické specifikace v nabídkových řízeních, v nichž jak žadatel, tak čínský výrobce předložili nabídku za stejných podmínek.
(115)
Čínský výrobce rovněž tvrdil, že došlo k případům, kdy byly nabídky uděleny čínské společnosti navzdory tomu, že nabídla vyšší cenu než žadatel. Takovéto transakce by tudíž neměly být považovány za transakce, které byly příčinou újmy.
(116)
V tomto ohledu je nutno poznamenat, že při šetření byl zjištěn pouze jediný případ nabídkového řízení, kdy se na první pohled zdá, že čínský výrobce získal zakázku navzdory skutečnosti, že nabídl vyšší cenu než žadatel. Šetřením však bylo odhaleno, že tomu tak ve skutečnosti nebylo, jelikož nabídka čínské společnosti zahrnuje mnoho dodatečných rysů za tutéž cenu. Pokud by měly být provedeny úpravy, aby byly všechny tyto dodatečné rysy zohledněny, byla by vývozní cena nižší a bylo by s ní spjato vyšší dumpingové rozpětí. Nebyly poskytnuty žádné ověřitelné informace na podporu tvrzení, že čínská společnost nabídla vyšší cenu než žadatel i v jiných nabídkových řízeních.
(117)
Čínský výrobce uvedl, že druhý výrobce v Unii stanovil nepřiměřeně nízké ceny, čímž způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu, a že této straně není dovozem z Číny způsobena žádná újma, jelikož ukončila aktivní spolupráci.
(118)
Především se připomíná, že druhý výrobce v Unii poskytl v souvislosti s tímto řízením informace a že analýza újmy je posouzena ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie. Kromě toho je na místě poznamenat, že tvrzení čínského výrobce o stanovení nepřiměřeně nízkých cen není doloženo žádnými věcnými důkazy a nemůže zpochybnit zjištění vyplývající z šetření, která jsou popsána v 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr o příčinných souvislostech
(119)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 81. až 95. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveném v 105. až 118. bodě odůvodnění se potvrzují.
(120)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje prozatímní zjištění, že dumpingový dovoz způsobily výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
7. ZÁJEM UNIE
1. Zájem uživatelů
(121)
Dva uživatelé, kteří již v prozatímní fázi zaslali námitky, trvali na svých původních připomínkách. Zdůrazňují obavy v souvislosti s hospodářskou soutěží a technologickým vývojem, pokud by byla konečná opatření uložena. Oběma obavami se však zabývalo prozatímní nařízení a nebyly předloženy žádné nové informace, které by mohly potvrdit, že by uložením konečného cla byla alespoň v krátkodobém či střednědobém výhledu poškozena hospodářská soutěž a technologický vývoj.
2. Závěr o zájmu Unie
(122)
Žádná ze dvou výše uvedených námitek nemění prozatímní závěry. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 96. až 113. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
8. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(123)
Čínský výrobce vznesl připomínky k výpočtu prodeje pod cenou. V odůvodněných případech byly v konečné fázi provedeny úpravy.
(124)
Čínský výrobce předložil tvrzení ve vztahu k rozpětí újmy, které bylo podobné tvrzení v 51. bodě odůvodnění tohoto nařízení. Toto tvrzení muselo být zamítnuto ze stejných důvodů, jaké jsou uvedeny v 51. bodě odůvodnění.
(125)
Čínský výrobce rovněž požádal o objasnění metody použité pro stanovení ziskového rozpětí před zdaněním a zejména o vysvětlení, na který rok se toto ziskové rozpětí vztahuje. V tomto ohledu se podotýká, že ziskové rozpětí před zdaněním bylo stanoveno na základě analýzy údajů, které se vztahují na finanční roky 2006 a 2007.
(126)
Výpočet konečného dumpingového rozpětí a definitivní úrovně pro odstranění újmy vedl k tomu, že úroveň pro odstranění újmy je nižší než konečné dumpingové rozpětí. Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, 114. až 117. bod odůvodnění prozatímního nařízení ve znění stanoveným v 123. až 126 bodě odůvodnění tohoto nařízení se potvrzují.
2. Konečná opatření
(127)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nejnižší zjištěné hodnoty rozpětí dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěné újmy. Ta byla vypočtena na 34 %, jelikož od prozatímního šetření, kdy byla celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu, výrazně klesla.
(128)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro ČLR 34 %.
(129)
V souladu se 120. bodem odůvodnění prozatímního nařízení se z důvodu podrobného monitorování účinnosti opatření žádají příslušné orgány členských států, aby Komisi pravidelně poskytovaly důvěrné informace o řízeních EU týkajících se zadávání veřejných zakázek, na jejichž základě došlo k prodeji systémů pro snímání nákladu.
9. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(130)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo tímto nařízením. Jelikož konečné clo je nižší než clo prozatímní, uvolní se částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu systémů pro snímání nákladu využívajících neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření gama, v současnosti kódů KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00 (kódy TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 a 9030100091), a motorových vozidel vybavených takovými systémy, v současnosti kódu KN ex 8705 90 90 (kód TARIC 8705909010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, se pro výrobky popsané v odstavci 1 stanoví na 34 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1242/2009 (7) uloženého z dovozu systémů pro snímání nákladu využívajících neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření gama kódů KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00 (kódy TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 a 9030100091) a motorových vozidel vybavených takovými systémy kódů KN ex 8705 90 90 (kód TARIC 8705909010), pocházejících z Čínské lidové republiky, a to na úrovni sazby konečného cla uloženého podle článku 1. Částky, které byly zajištěny nad rámec sazby konečného antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 14. června 2010.