KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 23. marts 2011
om Tysklands statsstøtte C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000) til Glunz AG og OSB Deutschland GmbH
(meddelt under nummer K(2011) 1764)
(kun den tyske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2011/524/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit (1),
under henvisning til aftalen om det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til ovennævnte bestemmelser (2) og under hensyntagen til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
I. SAGSFORLØB
(1)
Tyskland anmeldte ved brev af 11. august 2000, som blev journaliseret den 7. august 2000, at de havde til hensigt at yde investeringsstøtte på 35 % til et integreret center for træforarbejdning i Nettgau (Sachsen-Anhalt), som ville blive etableret af Glunz AG og OSB Deutschland GmbH. Den foreslåede støtte blev registreret under sagsnummer N 517/2000.
(2)
Efter at have modtaget yderligere oplysninger vedtog Kommissionen den 25. juli 2001 en afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod en støtteintensitet på 35 % baseret på de multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter (3) (herefter »multisektorielle rammebestemmelser fra 1998«).
(3)
Ved dom af 1. december 2004 besluttede Retten i sag T-27/02 (4), Kronofrance mod Kommissionen, at annullere ovennævnte kommissionsbeslutning.
(4)
Kommissionen skal derfor træffe en ny afgørelse på grundlag af Tysklands anmeldelse af 7. august 2000.
(5)
Ved brev af 17. december 2004 spurgte Kommissionen Tyskland, om det ønskede at indgive yderligere oplysninger til anmeldelsen af 7. august 2000 som følge af annulleringen af Kommissionens afgørelse, og den sendte en påmindelse den 3. marts 2005. Tyskland svarede ved brev af 23. marts 2005, men indsendte ikke yderligere oplysninger på dette tidspunkt.
(6)
Det bør bemærkes, at Tyskland i februar 2000 ydede støtten på betingelse af, at den ville blive godkendt af Kommissionen. Tyskland begyndte at udbetale støtten efter Kommissionens afgørelse af 25. juli 2001 om ikke at gøre indsigelse.
(7)
Efter Rettens annullering bør afgørelsen af 25. juli 2001 imidlertid betragtes som ikke eksisterende, og Tyskland har således ikke modtaget Kommissionens godkendelse af den foreslåede støtteintensitet (5). Kommissionen har derfor opført sagen på registret for ulovligt udbetalt støtte under sag nr. NN 18/05.
(8)
Ved brev af 20. juli 2005 meddelte Kommissionen Tyskland, at den havde besluttet at indlede den procedure, der er fastsat i artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), over for den nævnte støtteforanstaltning.
(9)
Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (6). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den omhandlede støtteforanstaltning.
(10)
Kommissionen har modtaget bemærkninger fra interesserede parter. Den har sendt disse videre til Tyskland, som fik mulighed for at fremsætte bemærkninger; disse blev modtaget ved brev af 24. oktober 2005 og 24. januar 2006.
(11)
Ved brev af 28. februar 2006 anmodede Tyskland om suspension af den formelle undersøgelsesprocedure, jf. artikel 7, stk. 6, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (7), i lyset af den appel, som Tyskland og Glunz AG har indbragt for EU-Domstolen (forenede sager C-75/05 P og C-80/05 P) mod Rettens dom T-27/02 Kronofrance/Kommissionen.
(12)
Ved brev af 9. marts 2006 accepterede Kommissionen at suspendere proceduren, indtil Domstolen havde afsagt dom i de forenede sager C-75/05 P og C-80/05 P, Forbundsrepublikken Tyskland m.fl. mod Kronofrance SA.
(13)
Domstolen besluttede i sin dom af 11. september 2008 (8) at stadfæste Rettens afgørelse. Derefter blev den formelle undersøgelsesprocedure i sag C 28/05 genoptaget.
(14)
Tyskland indgav supplerende oplysninger, dels ved brev af 4. august 2009, dels efter anmodning om oplysninger fra Kommissionen ved brev af 19. juli 2010.
II. DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEN
2.1. STØTTEFORANSTALTNINGEN
(15)
Instituttet »Landesförderinstitut Sachsen-Anhalt« besluttede den 29. februar 2000 at yde Glunz AG og OSB Deutschland GmbH investeringsstøtte til etablering af et træforarbejdningscenter i Nettgau (Sachsen-Anhalt). Den samlede støtte beløber sig til 69 797 988 EUR.
(16)
Ifølge anmeldelsen af 4. august 2000 ydes støtten i form af et tilskud på 46 201 868 EUR i medfør af 28. rammeplan for arbejde af almen interesse, forbedring af de regionale virksomhedsstrukturer (»28. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe, Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur« (9)), som godkendt af Kommissionen. Tilskuddet svarer til 23,17 % brutto af de støtteberettigede udgifter.
(17)
Der gives endvidere en investeringspræmie på 23 596 120 EUR på grundlag af investeringsloven af 1999 (10) (»investitionszulage«), som er godkendt af Kommissionen. Investeringspræmien beløber sig til 11,83 % af de støtteberettigede investeringsudgifter.
(18)
Ifølge Tysklands oplysninger er der allerede udbetalt et beløb på […] EUR (11) på grundlag af »28. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe, Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur« og et beløb på […] EUR som »Investitionszulage«. Tyskland har således allerede udbetalt […] EUR i støtte til modtagerne (ud af et samlet aftalt beløb på 69 797 988 EUR).
2.2. STØTTEMODTAGERE
(19)
Der er to støttemodtagere.
(20)
Den ene er Glunz AG, Hamm (Nordrhein-Westfalen), som blev grundlagt i 1932, og som dengang beskæftigede sig med træhandel. Siden 1960'erne har virksomheden udelukkende fremstillet og solgt spånplader, MDF (Medium Density Fibreboard), OSB (Oriented Strand Board) og krydsfiner. På tidspunktet for anmeldelsen ejede Tableros de Fibras S.A. (herefter »TAFISA«), som tilhører den portugisiske koncern SONAE-group, 96,03 % af aktierne i Glunz AG.
(21)
Den anden støttemodtager er OSB Deutschland GmbH (herefter »OSBD«), som ejes 100 % af TAFISA, og som dermed er et søsterselskab til Glunz AG, da de begge har TAFISA som moderselskab. OSBD blev oprettet den 16. juli 1999, og begyndte efter afslutning af investeringsprojektet i Nettgau at fremstille og sælge OSB-produkter.
2.3. INVESTERINGSPROJEKTET
(22)
Investeringsprojektet ligger i Nettgau, Sachsen-Anhalt (Tyskland) - et støtteberettiget område i henhold til artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF. I denne region var den tilladte støtteintensitet til nye investeringer på 35 % brutto for så vidt angår store virksomheder på anmeldelsestidspunktet.
(23)
På jord, der ikke hidtil havde været benyttet til industrielle formål, etablerede Glunz AG og OSBD et træforarbejdningscenter bestående af to kombinerede anlæg. Det første anlæg, som ejes af OSBD, fremstiller OSB. Det andet anlæg, som ejes af Glunz AG, fremstiller spånplader. Tyskland anførte, at begge anlægs produktionslinjer er indbyrdes forbundne ved en fælles teknisk infrastruktur. De fremførte endvidere, at både OSB-plader og spånplader forarbejdes yderligere og forædles ved hjælp af samme slibeudstyr, samme overfladebehandlingsudstyr og samme not- og feranlæg. De fremførte desuden, at partikler fra behandlingen af OSB benyttes i det tilstødende spånpladeanlæg. Tyskland anførte også, at en central ledelse ville lede begge anlæg, herunder deres markedsførings-, leverings- og distributionsaktiviteter.
(24)
Tyskland hævdede, at idéen med et integreret træforarbejdningscenter for Glunz og OSBD havde adskillige fordele takket være en bedre udnyttelse af anlægget ved én fælles teknisk infrastruktur, navnlig med hensyn til behandlingen af de fremstillede træplader. Tyskland fremførte, at det gjorde det muligt at udnytte træsortimentet bedst muligt, herunder ved en bedre anvendelse af råmaterialer og intern genanvendelse.
(25)
I anmeldelsen af 7. august 2000 anføres det, at en del af støtten vil blive ydet dels til OSB-anlægget, dels til spånpladeanlægget. Støtten til OSB-anlægget beløber sig til 28,61 mio. EUR til støtteberettigede investeringsudgifter på 81,8 mio. EUR, svarende til en intensitet på 35 % brutto. Støtten til spånplade-anlægget beløber sig til 41,18 mio. EUR til støtteberettigede investeringsudgifter på 117,6 mio. EUR, svarende til en intensitet på 35 % brutto.
(26)
På anmeldelsestidspunktet skønnede Tyskland, at det integrerede træforarbejdningscenter i Nettgau ville skabe 355 faste job. Jobbene var fordelt på de respektive anlæg som følger: Der ville blive skabt 234 job i forbindelse med spånpladeproduktionen og 121 i forbindelse med OSB-produktionen. Tyskland angav, at der ville blive skabt 520 indirekte job i relevante støtteberettigede områder. Blandt dem er 33 indirekte bevarede job. Den nye investering i Nettgau skulle foretages mellem januar 2000 og udgangen af 2002. Produktionen skulle starte i løbet af 2001, og anlægget forventedes at være i fuld drift efter to år.
(27)
Produktionskapaciteten på det nye OSB-anlæg var vurderet til […] m3 i 2002. I 1999 var TAFISA-koncernens kapacitet for OSB-produkter […]m3.
(28)
I 1999 havde Glunz-koncernen en spånpladekapacitet på […]m3. Ifølge Tyskland ville den samlede produktionskapacitet ved hjælp af det nye anlæg i Nettgau med et areal på […] m2 nå op på […]m3.
III. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE
(29)
Den højest tilladte støtteintensitet ifølge de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 fastlægges på grundlag af en beregning, hvor der anvendes en række vurderingskriterier, navnlig en faktor, som angiver konkurrencesituationen i den pågældende sektor (»faktor T«), for hvilken der er fire niveauer: 0,25, 0,5, 0,75 og 1. Den kan kun sættes til 1, hvis sektoren (defineret på det laveste NACE-niveau) ikke står over for overkapacitet (overkapacitetstest), og/eller hvis det relevante marked (afgrænset som det påtænkte produkt og dets substitutionsprodukter) ikke er relativt vigende (vigende markedstest).
(30)
I sin afgørelse om at indlede proceduren i artikel 108, stk. 2, i TEUF var Kommissionen i tvivl om afgrænsningen af det relevante marked, som OSB tilhører, og den kunne derfor ikke fastslå, om markedet er vigende eller ej ved fastlæggelsen af konkurrencefaktor »T«.
IV. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(31)
Kommissionen modtog den 22. november 2005 fælles bemærkninger (12) fra konkurrenter, der tilhører KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG og Kronofrance S.A.).
(32)
KronoGroup-virksomhederne talte i deres bemærkninger for en markedsafgrænsning, der omfatter OSB og krydsfiner af nåletræsved. Krydsfiner af løvtræsved er betydeligt dyrere og benyttes primært på områder (møbler og dekoration), hvor OSB og krydsfiner af nåletræsved ikke eller næsten ikke anvendes. De henviste til en undersøgelse, der er foretaget af Jaakko Pöyry (13), og til en offentliggørelse fra Finnish Forest Research Institute, som understøtter denne påstand.
(33)
KronoGroup rejste flere spørgsmål, som kan opsummeres således:
(34)
KronoGroup hævder, at Kommissionen ved beregningen af, om markedet var vigende, burde anvende data for perioden frem til 1999, da sådanne data allerede var tilgængelige på det tidspunkt, hvor den traf den oprindelige afgørelse om godkendelse (juli 2001), som senere blev annulleret af Retten. Den hævdede også, at der i perioden fra 1995-1999 var en negativ gennemsnitsvækstrate på - 4,626 % for spånplader. I bemærkningerne anerkendes det imidlertid, at der for spånplader i perioden 1994-1999 var en positiv vækstrate på 0,45 % (selv om den var lavere end væksten for EØS' fremstillingsindustri samlet set).
(35)
KronoGroup hævder også, at Kommissionen frem for at beregne en fælles støtteintensitet for hele projektet, burde vurdere støtten til OSB-anlægget og støtten til spånpladeanlægget hver for sig, idet de to investeringer, de to produktionslinjer og de to produktmarkeder tydeligvis kan adskilles. Dette ville medføre en særskilt beregning for alle vurderingskriterier for de to anlæg.
(36)
KronoGroup påstår endvidere, at Glunz sideløbende med investeringerne i Nettgau lukkede sit spånpladeanlæg i Sassenburg (som ligger ca. 30 km derfra, men i en anden delstat, dvs. Niedersachsen (14)). Der citeres avisartikler, hvoraf det fremgår, at hele arbejdsstyrken fra anlægget i Sassenburg blev overtaget af det nye anlæg i Nettgau. Dette er ifølge KronoGroup i strid med målet med de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 om at skabe job i den pågældende region for de mennesker, der bor i regionen, og disse job bør ikke tages i betragtning ved fastlæggelsen af kapitalintensitetsfaktoren og regionalvirkningsindikatoren, som defineret i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 (som begge bygger på det antal job, investeringen skaber).
(37)
Endelig hævdede KronoGroup også, at Kommissionen burde have påbudt Tyskland foreløbigt at kræve støtten tilbagebetalt, jf. artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (påbud om tilbagebetaling af ulovlig støtte), idet Glunz og OSBD opnåede væsentlige konkurrencefordele på grund af den delvis udbetalte støtte.
V. KOMMENTARER FRA TYSKLAND
(38)
Tysklands kommentarer kan sammenfattes som følger:
5.1. KOMMENTARER TIL AFGRÆSNINGEN AF DET RELEVANTE MARKED FOR OSB
(39)
Tyskland mener, at det relevante marked for OSB består af OSB og krydsfiner i slutanvendelser som emballering, indhegning, tagdækning, gulvbelægning og vægbeklædning. Dette marked er ikke vigende.
(40)
Slutanvendelserne, hvori OSB erstatter krydsfiner, svarer til hovedområderne for anvendelse af krydsfiner af nåletræsved. På de områder, hvor krydsfiner af løvtræsved primært anvendes (møbler, industri, byggeindustri og udrustning af transportmidler), kan OSB imidlertid ikke anvendes på grund af dets tekniske karakteristika. Det ville derfor ikke være i tråd med de faktiske betingelser på de pågældende markeder at inkludere OSB i det samlede marked for krydsfiner af løvtræsved og nåletræsved. Dette bekræftes i en ekspertudtalelse af 21. oktober 2005, som blev udarbejdet af Jaakko Pöyry.
(41)
Jaakko Pöyry skønner, at substitutionspotentialet for OSB i ovennævnte anvendelser er følgende: emballering 40-60 %, indhegning 70-80 %, tagdækning 70-90 %, gulvbelægning 50-80 %, vægbeklædning 70-90 %.
(42)
I møbelindustrien er OSB ikke egnet til synlige anvendelser grundet dets overfladekarakteristika. OSB-overfladen er ikke pæn, da den fremstilles af aflange træspåner, hvilket gør den ru og ujævn. OSB kan derfor ikke undergå dekorativ overfladebehandling. OSB er kun egnet til møbeldele, der ikke er synlige (f.eks. den bærende struktur i polstrede møbler). Prismæssigt kan OSB dog ikke konkurrere med de langt billigere spånpladetyper, som generelt anvendes til de ikke-synlige dele af møbler.
(43)
I byggeindustrien (formwork) er det afgørende, at de forskalningsmaterialer, der anvendes til betonstøbning, har en glat overflade. På grund af de ujævnheder, der forårsages under fremstillingsprocessen, skal OSB have en speciel overfladebehandling til synlig beton for at sikre, at den synlige del af betonen har en jævn overflade. Denne ekstra behandling er dyr og øger prisen på slutproduktet. Sammenlignet med krydsfiner er OSB kun konkurrencedygtigt, hvis den kan genanvendes som struktur flere gange. Af praktiske årsager er dette dog ikke nødvendigvis tilfældet. Eftersom pladerne bruges meget på byggepladser, kan overfladen blive beskadiget. Hvis der opstår revner, er der risiko for, at OSB-pladerne slår sig på grund af vand eller fugt, eller at de på anden måde kommer ud af facon. Derfor er det ikke nødvendigvis muligt at bruge dyrt fremstillet OSB gentagne gange. Kanterne på OSB kan derudover blive ustabile og modtagelige for fugt. Betonforskalningsmaterialer skal desuden have høj træk- og bøjningsstyrke. På dette punkt opfylder OSB ikke industriens krav til forskalningsmaterialer. Krydsfiner af nåletræsved derimod er i betragtning af den forholdsvis lave pris og meget jævne overflade meget egnet til dette formål, hvilket fremgår af den mængde, der benyttes af byggeindustrien.
(44)
På transportmiddelområdet er det også vigtigt, at overfladen er jævn, da de ofte skal overfladebehandles. Overfladebehandling af OSB er ofte ikke praktisk muligt af mange årsager. Selv hvis OSB overfladebehandles, f.eks. med melaminpapir, er der risiko for, at overfladen krakelerer på grund af OSB'ens ujævne overflade. Når en gaffeltruck lastes, vil der være stort pres på bestemte punkter af overfladen. Hvis der er fugtige eller våde omgivelser, er der i sådanne tilfælde fare for, at vand vil sive ind i pladen og gøre den deform eller skæv. En stabil overfaldebehandling kan kun garanteres ved en kostbar ekstra behandling. I modsætning til krydsfiner af løvtræsved, som er forholdsvis resistent over for ridser, tryk osv. på grund af overfladens hårdhed, er overfladen på OSB heller ikke tilstrækkelig modstandsdygtig til at kunne klare belastningen og trykket på transportområdet.
(45)
Vurderingen af muligheden for at erstatte OSB med krydsfiner af nåletræsved på den ene side og krydsfiner af løvtræsved på den anden side bygger i vidt omfang på OSB's tekniske egenskaber og anvendelsesmuligheder og på prisforskellen i forhold til krydsfiner af løvtræsved. Hvor krydsfiner af løvtræsved er bedre end krydsfiner af nåletræsved og OSB i alle tekniske henseender, betyder prisforskellen mellem krydsfiner af løvtræsved på den ene side og OSB og krydsfiner af nåletræsved på den anden side, at krydsfiner af løvtræsved ikke er konkurrencedygtig på de anvendelsesområder, hvor OSB og krydsfiner af nåletræsved dominerer. Det ville derfor være forkert at gå ud fra, at OSB kan erstatte alle typer krydsfiner, herunder krydsfiner af løvtræsved.
(46)
Der er en stor overlapning mellem markedet for OSB og krydsfiner i slutanvendelser som emballering, indhegning, tagdækning, gulvbelægning og vægbeklædning på den ene side og mellem markedet for OSB og krydsfiner af nåletræsved på den anden side. Der er kun forskel på markedsafgrænsningen med hensyn til byggeindustrien (formwork). OSB er uegnet til dette formål, hvorimod krydsfiner af nåletræsved er usædvanligt velegnet og hyppigt anvendt. Hovedbudskabet i de fælles bemærkninger er derfor, at markedet for OSB ikke bør omfatte krydsfiner af løvtræsved.
5.2. KOMMENTARER TIL UDVIKLINGEN AF MARKEDET FOR SPÅNPLADER
(47)
Tyskland mener, at konkurrencefaktoren også bør sættes til 1 for spånplademarkedet, som ikke bør anses for vigende, da der er en stærk stigende tendens, jf. punkt 7.8 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998.
(48)
Som underbygning af denne påstand indsendte Tyskland en undersøgelse foretaget af professor Stefan Collignon (Harvard University, the Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15), hvoraf det fremgik, at den langsigtede vækst på markedet for spånplader mellem 1972 og 2003 var 36 % hurtigere end for fremstillingsindustrien som helhed. Tyskland er af den opfattelse, at ifølge punkt 7.8 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 betyder denne langsigtede stærkt stigende tendens, at markedet for spånplader ikke kan siges at være vigende.
5.3. KOMMENTARER TIL FASTSÆTTELSEN AF STØTTEINTENSITET FOR DE FORSKELLIGE DELE AF PROJEKTET
(49)
Skulle Kommissionen ikke desto mindre fastholde, at konkurrencefaktoren »T« er 0,75 for spånplademarkedet og 1 for OSB, mener Tyskland, at den fælles støtteintensitet bør fastsættes for det samlede projekt i Nettgau på grundlag af dækningsbidraget for de to produktionslinjer, dvs. for OSB- og spånpladeproduktionen.
(50)
Dækningsbidraget er det beløb, som salget af et produkt bidrager med til dækning af en virksomheds faste omkostninger og overskud. Det beregnes som forskellen mellem salgspris og variable omkostninger, der direkte kan henføres til det pågældende produkt.
(51)
Ved at bruge dækningsbidraget som reference vil støtteintensiteten blive tildelt de enkelte dele af investeringsprojektet i Nettgau i overensstemmelse med det faktiske bidrag, som produkterne OSB og spånplader yder til driftsresultatet.
5.4. KOMMENTARER TIL KRONOGROUPS ØVRIGE BEMÆRKNINGER
(52)
Tyskland mener, at vurderingen af støtten bør bygge på forhold, der var kendt den 7. august 2000, dvs. på anmeldelsestidspunktet.
(53)
Ifølge Tyskland skyldes dette fortolkningen af de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998. Tyskland henviser i den forbindelse til punkt 3.1 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998, hvori det hedder, at den maksimale støtteintensitet fastslås på grundlag af det regionalstøtteloft, som gælder på anmeldelsestidspunktet. Ifølge punkt 3.6 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 beregnes markedsandelen forud for anmodningen om støtte. Af bilaget til de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 i afsnittet »efterfølgende kontrol« fremgår det, at Kommissionen kan efterprøve de oplysninger, der er givet i forbindelse med anmeldelsen.
(54)
Tyskland hævder endvidere, at der på anmeldelsestidspunktet ikke forelå forbrugsdata for 1999. For at fastslå den gennemsnitlige årlige vækstrate for forbruget over fem år, som påkrævet i punkt 7.8 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998, er det under alle omstændigheder nødvendigt at have forbrugsdata for en periode på seks år og ikke kun for fem år, som KronoGroup foreslår. Det skyldes, at vækstraten for et givent år beregnes ved at sammenligne forbruget i to på hinanden følgende år.
(55)
Med hensyn til den påståede overflytning af job bekræfter Tyskland, at anlægget i Sassenburg blev lukket. Tyskland forklarede i den forbindelse, at anlægget i Sassenburg var Glunz' ældste spånpladeanlæg og havde betydelige tab. Det havde derfor ingen chance for at overleve og måtte lukkes uafhængigt af investeringen i Nettgau. De […] ansatte, der tidligere havde været beskæftiget i Sassenburg, blev overført til Nettgau (hvor de udgør […] % af arbejdsstyrken).
(56)
Tyskland tilføjer til KronoGroups bemærkninger, at der ifølge de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 under alle omstændigheder kun er krav om, at de nye job skabes i den pågældende region, men ikke at de skal besættes af mennesker fra regionen. Hovedformålet er at skabe udvikling i den region, der modtager støtte.
(57)
Tyskland anfører, at nogle af maskinerne også blev overført fra Sassenburg til Nettgau; disse er dog trukket fra projektets støtteberettigede omkostninger og har ikke modtaget nogen støtte. Med en bogført værdi på ca. […] EUR udgør de under alle omstændigheder en meget lille del af det samlede investeringsprojekt.
VI. VURDERING AF STØTTEN
(58)
Den følgende vurdering er baseret på de sagsforhold, tal og den situation, der var gældende på anmeldelsestidspunktet den 7. august 2000. Da der er gået nogen tid mellem den oprindelige anmeldelse og den aktuelle afgørelse, kan omstændighederne have ændret sig, markederne kan have udviklet sig og forhold i forbindelse med projektet kan have udviklet sig anderledes end oprindelig forudset. Dette bør Kommissionen dog ikke tage i betragtning i sin vurdering. Generelt skal Kommissionen træffe en beslutning, før investeringen foretages, på grundlag af skøn over fremtidsudsigterne og markedstal. Støtteintensiteterne justeres ikke senere, hvis efterfølgende tal nogle år senere viser, at markedet eksempelvis udviklede sig anderledes. Selv om Kommissionen i det foreliggende tilfælde skal træffe en beslutning mere end ti år efter den oprindelige anmeldelse, skal den alligevel basere sin vurdering på de forhold, der gjorde sig gældende på anmeldelsestidspunktet og ikke på senere oplysninger.
6.1. FOREKOMST AF STØTTE I MEDFØR AF ARTIKEL 107, STK. 1, I TEUF
(59)
Den omhandlede foranstaltning vedrører støtte, som blev ydet af en medlemsstat ved hjælp af statsmidler i medfør af artikel 107, stk. 1, i TEUF (jf. punkt 2.1 i denne afgørelse). Støtten giver Glunz og OSBD en fordel, da de ellers ville skulle have afholdt alle investeringsomkostningerne selv. Da en betydelig mængde af de berørte træplader transporteres på tværs af internationale grænser, findes der en international handel i den pågældende træindustri. Finansielle fordele, der indrømmes de to omhandlede virksomheder, kan derfor fordreje konkurrencen på en måde, der påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Kommissionen finder derfor, at den anmeldte foranstaltning udgør statsstøtte til Glunz AG og OSBD, jf. artikel 107, stk. 1, i TEUF.
6.2. ANMELDELSESKRAVET
(60)
Ifølge artikel 108, stk. 3, i TEUF, skal medlemsstater meddele støtteforanstaltninger, før de gennemføres. Den foreslåede støtte skal ydes i forbindelse med to regionale ordninger, som Kommissionen allerede har godkendt.
(61)
Ifølge de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 er støtteintensiteten for store investeringsprojekter udelukket fra anvendelsen af de godkendte ordninger, hvis støtten til det relevante investeringsprojekt overstiger visse lofter.
(62)
Den planlagte støtte beløber sig til i alt 69 797 988 EUR. Hvis støtten betragtes som ét investeringsprojekt er anmeldelseskravet i punkt 2.1, ii), i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 opfyldt, da den samlede støtte er på mindst 50 mio. EUR.
(63)
Som anført i punkt 2.3 i denne afgørelse har Tyskland i sin anmeldelse argumenteret stærk for, at støtteforanstaltningen vedrører ét investeringsprojekt.
(64)
Ifølge punkt 7.2, andet afsnit, i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 må et projekt ikke opdeles kunstigt i delprojekter for at slippe for anmeldelsespligten. Dette kommer dog ikke på tale i det foreliggende tilfælde. Selv om investeringen blev anset for at vedrøre to adskilte investeringsprojekter ville anmeldelseskravet stadig være opfyldt for investeringerne i Glunz-anlægget og OSBD-anlægget.
(65)
Kommissionens konklusion er derfor, at støtten skal anmeldes og vurderes i overensstemmelse med de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998.
6.3. DE TRE VURDERINGSKRITERIER I DE MULTISEKTORIELLE RAMMEBESTEMMELSER FRA 1998
(66)
Ifølge de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 skal Kommissionen med henblik på at fastslå den tilladte maksimale støtteintensitet for et forslag om at yde støtte beregne, hvilken maksimal støtteintensitet (regionalstøtteloft) en virksomhed kan opnå i det pågældende støtteberettigede område inden for den godkendte regionalstøtteordning, der gælder på anmeldelsestidspunktet.
(67)
På anmeldelsestidspunktet den 7. august 2000 fandt regionalstøttekortet for 2000-2006 anvendelse (16). Nettgau i Sachsen-Anhalt er en region, der falder ind under artikel 107, stk. 3, litra a), i TEUF med et regionalstøtteloft på 35 % BSÆ på anmeldelsestidspunktet. Kommissionen bemærker, at den foreslåede støtteintensitet på 35 % brutto svarer til det gældende regionalstøtteloft.
(68)
Ifølge de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 skal Kommissionen dernæst vurdere tre bestemte justeringsfaktorer, der skal anvendes på procenttallet 35 %, for at nå frem til den tilladte maksimale støtteintensitet for det pågældende projekt, nemlig konkurrencefaktoren (T), kapitalintensitetsfaktoren (I) og regionalvirkningsindikatoren (M).
(69)
Der gøres opmærksom på, at Kommissionen ifølge KronoGroup bør vurdere støtten til OSB-anlægget og støtten til spånpladeanlægget hver for sig frem for at beregne en fælles støtteintensitet for hele projektet, idet de to investeringer og de to produktmarkeder tydeligvis kan adskilles.
(70)
Kommissionen bemærker i den forbindelse, at punkt 7.2 i de multisektorielle rammebestemmelser definerer et »investeringsprojekt« som en investering i anlægsaktiver ved oprettelsen af et nyt anlæg, udvidelse af et eksisterende anlæg eller gennemførelse af aktiviteter, der indebærer en gennemgribende ændring i produktet eller produktionsprocessen i et eksisterende anlæg.
(71)
Tyskland har givet nærmere oplysninger om de forbindelser, der er mellem de to anlæg, der er anlagt på samme sted af to søsterselskaber i samme koncern. Begge anlægs produktionslinjer er indbyrdes forbundne ved en fælles teknisk infrastruktur. Både OSB-plader og spånplader forarbejdes yderligere og forædles ved hjælp af samme slibeudstyr, samme overfladebehandlingsudstyr og samme not- og feranlæg. Partikler fra behandlingen af OSB benyttes desuden i det tilstødende spånpladeanlæg. En central forvaltning leder endvidere begge anlæg, herunder deres markedsførings-, leverings- og distributionsaktiviteter.
(72)
I lyset af de tætte tekniske, driftsmæssige og administrative forbindelser, der er mellem de to anlæg, som ligger samme sted, mener Kommissionen, at investeringerne i OSB- og spånpladeanlægget udgør ét investeringsprojekt, dvs. en indledende investering i oprettelsen af et nyt anlæg. Den tilladte maksimale støtteintensitet vil derfor blive beregnet for dette samlede investeringsprojekt.
6.3.1. KONKURRENCEFAKTOREN (T)
6.3.1.1. Gældende regler
(73)
Ifølge punkt 3.2 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 indebærer godkendelsen af støtte til virksomheder inden for sektorer, der er præget af strukturbestemt overkapacitet, en særlig stor risiko for konkurrencefordrejning. Enhver udvidelse af kapaciteten, der ikke opvejes af kapacitetsnedskæring andre steder, vil forværre problemet med strukturbestemt overkapacitet. Kommissionen bemærker, at det anmeldte projekt vil skabe ny kapacitet på det europæiske marked. Konkurrencefaktoren indebærer derfor en analyse af, om det påtænkte projekt gennemføres inden for en sektor/delsektor, der er præget af strukturbestemt overkapacitet.
(74)
Ifølge punkt 3.3 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 skal Kommissionen, når der foreligger tilstrækkelige data om kapacitetsudnyttelsesgraden, kun fastlægge konkurrencefaktoren ud fra, om der er strukturel/alvorlig overkapacitet i den pågældende sektor/delsektor.
(75)
Ifølge punkt 3.4 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 skal Kommissionen kun undersøge, om investeringen finder sted på et vigende marked, hvis der ikke foreligger tilstrækkelige oplysninger om kapacitetsudnyttelsen. Ifølge Rettens dom af 1. december 2004 (T-27/02, Kronofrance SA/Kommissionen) skal punkt 3.4 og 3.10 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 fortolkes således, at Kommissionen for det tilfælde, at oplysningerne om kapacitetsudnyttelsen i den pågældende sektor ikke gør det muligt for den at konkludere positivt, at der er tale om strukturbestemt overkapacitet, skal undersøge, om det pågældende marked er vigende. Domstolen fastholdt i de forenede sager C-75/05 P og C-80/05 P, Forbundsrepublikken Tyskland m.fl. mod Kronofrance SA, Rettens dom.
(76)
Kommissionen vil derfor først undersøge, om der foreligger tilstrækkelige oplysninger om kapacitetsudnyttelsen og vil, såfremt oplysningerne om kapacitetsudnyttelsen ikke er tilstrækkelige, eller såfremt de viser, at der ikke er overkapacitet, undersøge, om markedet er vigende på grundlag af oplysninger om forbruget. Ifølge punkt 3.6 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 skal Kommissionen derefter undersøge, om modtagerne af støtten forud for anmodningen om støtten allerede havde en markedsandel på 40 %.
(77)
Markedsoplysningerne om kapacitetsudnyttelsen skal afgrænses efter den lavest mulige inddeling i NACE-klassifikationen. For at fastslå, om markedet er vigende, og om loftet for markedsandelen er overskredet, skal Kommissionen også afgrænse det relevante marked for de produkter, der er berørt af investeringsprojektet.
6.3.1.2. De pågældende produkter
(78)
Investeringsprojektet vedrør fremstillingen af OSB (Oriented Strand Board) og spånplader.
(79)
Spånplader er træpaneler fremstillet af spåner fra rundtømmer og/eller genbrug af høvlspåner, som limes sammen af et organisk bindemiddel. De anvendes primært i møbelindustrien og til indretning af huse.
(80)
OSB er træpaneler af træfibre i tre lag. Råmaterialet i OSB er nåletræ. OSB anvendes primært til præfabrikation i byggeindustrien, i emballageindustrien og til renovering af gamle bygninger. OSB blev opfundet i 1950'erne i Nordamerika. I løbet af 1980'erne og 1990'erne blev det meget udbredt i træplademarkedet og anvendes i stedet for det dyrere krydsfiner (af nåletræsved).
6.3.1.3. Det relevante marked
(81)
Ifølge punkt 7.6 i MSR 1998 omfatter det relevante produktmarked de produkter, som investeringsprojektet vedrører, og produkter, som forbrugeren (på grund af produkternes egenskaber, pris og anvendelsesformål) eller producenten (på grund af produktionsanlæggenes fleksibilitet) betragter som substitutionsprodukter. Det relevante geografiske marked omfatter normalt EØS eller en væsentlig del heraf, hvis konkurrencevilkårene i det pågældende område kan udskilles i tilstrækkelig grad fra vilkårene i andre områder af EØS.
(82)
Som nævnt ovenfor vedrører projektet fremstilling af OSB og spånplader. Ifølge Tyskland tillader produktionsanlæggene ikke at fremstille forskellige produkter, men kun varianter af samme produkt, dvs. med en forskellig overfladekvalitet. Tyskland hævder derfor, at ud fra et fremstillingssynspunkt bør substitution på fremstillingssiden gennem produktionsanlæggets fleksibilitet udelukkes.
(83)
På efterspørgselssiden er spånplader og OSB i en vis grad substituerbare, nemlig til præfabrikation i byggeindustrien. Substitutionen mellem spånplader og OSB vedrører dog under 10 % af markedsvolumen og må derfor siges at være begrænset (17). Denne begrænsede substitution synes at skyldes forskellen i slutanvendelserne og den betydelige prisforskel (285 EUR pr. m3 for OSB i forhold til 117 EUR pr. m3 for spånplader). Det er Kommissionens opfattelse, at dette er for lidt til at berettige, at OSB og spånplader kan siges at tilhøre samme produktmarked.
(84)
Kommissionen mente i sin beslutning om at indlede proceduren i artikel 108, stk. 2, i TEUF, at spånplader udgjorde et særskilt produktmarked. Da der ikke sættes spørgsmålstegn ved denne antagelse, konkluderer Kommissionen, at med henblik på denne vurdering udgør spånplader i sig selv et relevant produktmarked.
(85)
Med hensyn til OSB var det anført i beslutningen om at indlede proceduren i artikel 108, stk. 2, i TEUF, at der i et vist omfang ser ud til at være substitution i EØS mellem OSB og (visse for form) krydsfiner.
(86)
Krydsfiner er et alsidigt træpolymerprodukt. Det består hovedsageligt af et ulige antal tynde trælag, der kaldes finerlag, som limes sammes af et syntetisk eller organisk bindemiddel. Krydsfiner fremstilles af nåletræsved og løvtræsved. Som navnet siger er den ene slags krydsfiner fremstillet af nåletræsved som f.eks. ædelgran, rødgran og fyr, som oftest er stedsegrønne (udtrykket siger ikke noget om træets hårdhed), mens den anden slags krydsfiner fremstilles af træer med brede blade, der bærer frugter eller nødder og oftest taber bladene om vinteren.
(87)
Da der hersker tvivl om, i hvilken grad OSB og forskellige slags krydsfiner er substitutionsprodukter, opfordrede Kommissionen interesserede parter i at fremsætte bemærkninger til det relevante marked for OSB.
(88)
De bemærkninger, som Kommissionen modtog fra Tyskland og en af støttemodtagernes største konkurrenter, nemlig KronoGroup, peger på det samme relevante marked, som omfatter OSB og krydsfiner i slutanvendelser som emballering, indhegning, tagdækning, gulvbelægning og vægbeklædning. Det er kun i disse slutanvendelser, at der er et substitutionspotentiale på mere end 50 % mellem OSB og krydsfiner. På grund af forskellige materialeegenskaber er substitutionspotentialet i transportmidler (styrke/vægt) og i møbelindustrien (visuelle aspekt) meget begrænset (under 20 %). Disse påstande og graden af substitution i de forskellige slutanvendelser blev underbygget af flere undersøgelser foretaget af Jaakko Pöyry (18).
(89)
Ovennævnte slutanvendelser er næsten de samme som slutanvendelserne for krydsfiner af nåletræsved (den eneste forskel er, at krydsfiner af nåletræsved også i vidt omfang anvendes til et andet formål, nemlig i byggeindustrien, hvortil OSB ikke er egnet). På den anden side erstatter OSB og krydsfiner af løvtræsved ikke hinanden i et sådant omfang, at de kan siges at tilhøre samme marked.
(90)
Kommissionen definerer derfor det relevante marked for OSB, som OSB og krydsfiner i slutanvendelser som emballering, indhegning, tagdækning, gulvbelægning og vægbeklædning, hvilket i vid udstrækning svarer til markedet for OSB og krydsfiner af nåletræsved.
(91)
Selv om der transporteres en stor mængde træplader på tværs af internationale grænser, er pladerne et stort og tungt produkt. Derfor er det generelt for dyrt at transportere det over store afstande, og transportradiussen begrænses til ca. 800 km. De forskellige forsyningsområder kan beskrives som en række overlappende cirkler, som hver især har produktionsanlægget i midten. Da de enkelte produktionsanlæg ligger spredt, og de naturlige forsyningsområder overlapper hinanden i forskellig grad, således at virkningerne kan forplante sig fra en cirkel til en anden, er det hensigtsmæssigt at definere EØS som det relevante geografiske marked for begge produkter (19).
6.3.1.4. Oplysninger om kapacitetsudnyttelsen
(92)
Ifølge punkt 7.7 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 er der tale om strukturbestemt overkapacitet, når kapacitetsudnyttelsesgraden inden for den relevante (del)sektor i gennemsnit for de seneste fem år er mere end 2 procentpoint lavere end inden for fremstillingsvirksomhed som helhed. Den strukturbestemte overkapacitet betegnes som alvorlig, når forskellen i forhold til gennemsnittet inden for fremstillingsvirksomhed er over 5 procentpoint.
(93)
Ifølge fodnote 13 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 skal markedsoplysningerne om kapacitetsudnyttelsen afgrænses efter den lavest mulige inddeling i NACE-klassifikationen. Kommissionen mener, at fremstillingen af spånplader og OSB hos henholdsvis Glunz og OSBD svarer godt til de samlede NACE 20.20 produkter (fremstilling af finerplader, fremstilling af krydsfiner, møbelplader, spånplader, fiberplader og andre plader), da produktionen af spånplader, krydsfiner og OSB tegner sig for 81 % af den samlede produktion af træplader i Europa (20). Kommissionen mener derfor, at den kan lægge klasse 20.20 i NACE til grund for sin vurdering af kapacitetsudnyttelsen.
(94)
Tyskland har indgivet tal over den gennemsnitlige årlige kapacitetudnyttelsesgrad fra 1994-1998 (hvilket er de fem år, der forelå tal for på anmeldelsestidspunktet) i EØS for klasse 20.20 i NACE svarende til fremstilling af træplader. Disse oplysninger, som stammer fra en undersøgelse foretaget af en uafhængig ekspert (21), opfylder kravene i punkt 7.7 i de multisektorielle rammebestemmelser, idet de svarer til sektoren på det laveste trin i NACE-klassifikationen.
(95)
Eksperten har defineret grundlaget for den årlige kapacitetsberegning som produktionslinjens daglige (23 timer) kapacitet i 300 dage om året. Grundlaget for den årlige kapacitetsberegning er beregnet på grundlag af oplysninger fra industrien og fra databanken »Wood-Based Panel Mill Databank«, som omfatter kapacitetsoplysninger for de enkelte fabrikker og presseanlæg. I kapacitetstallet (23 timer i 300 dage) tages højde for variationen i maskintyper/maskinalder og i fabrikskonfigurationerne.
(96)
Undersøgelsen konkluderede, at den gennemsnitlige årlige kapacitetudnyttelsesgrad fra 1994-1998 (som er de år, der forelå oplysninger for på anmeldelsestidspunktet) i EØS er på 88,8 % for spånplader, 80,4 % for OSB, 88,8 % for spånplader og OSB tilsammen og 85 % for træplader i alt (NACE 20.20).
(97)
Udnyttelsesgraden i træpladeindustrien (NACE 20.20) i EØS er beskrevet nærmere i følgende tabel:
1994
1995
1996
1997
1998
Samlet produktion, 1 000 m3
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Samlet kapacitet, 1 000 m3
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Udnyttelsesgrad
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Kommissionen har også taget en anden undersøgelse (22) i betragtning, som blev foretaget på dens vegne. I den anden undersøgelse var grundlaget en daglig kapacitet (22 timer) i 345 dage om året, hvilket gav et gennemsnit på 81,8 % for årene 1995-1997. Undersøgelsen gav dog ingen oplysninger for de øvrige år i perioden 1994-1998 og er tilsyneladende kun baseret på den gennemsnitlige årlige kapacitet i moderne anlæg.
(99)
Ifølge punkt 3.1 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 vil Kommissionen, hvor den finder det hensigtsmæssigt, anvende uafhængige eksterne oplysninger til vurdering af de sandsynlige virkninger for konkurrenceforholdene på det relevante marked; hvor det er vanskeligt at indhente sådanne oplysninger, vil Kommissionen udelukkende støtte sig til medlemsstaternes oplysninger. I det foreliggende tilfælde finder Kommissionen, at Tysklands undersøgelse er tilstrækkelig pålidelig. Under alle omstændigheder ville den anden undersøgelse give et lignende resultat, selv om den ikke giver fyldestgørende oplysninger.
(100)
I perioden 1994-1998 var den gennemsnitlige årlige udnyttelsesgrad for EU's fremstillingsindustri som helhed 81,72 %.
(101)
I betragtning af ovenstående er Kommissionens konklusion, at investeringsprojektet vil medføre en kapacitetsudvidelse i en sektor, hvor der ikke er overkapacitet. Ifølge Rettens dom skal Kommissionen imidlertid, hvis den når til den positive konklusion, at der ikke er strukturbestemt overkapacitet, undersøge, om markedet er vigende.
6.3.1.5. Oplysninger om forbrug
(102)
Ifølge punkt 3.4 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 skal Kommissionen for at fastslå, om det relevante marked er vigende, sammenligne udviklingen i forbruget af de pågældende produkter (dvs. produktion plus import minus eksport) med fremstillingsindustriens vækstrate i EØS som helhed.
(103)
Ifølge punkt 7.8 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 vil markedet for de berørte produkter anses for vigende, hvis den gennemsnitlige årlige vækstrate i forbruget af produkterne i de sidste fem år har ligget langt (mere end 10 %) under det årlige gennemsnit for fremstillingsindustrien i EØS som helhed, medmindre der er en stærkt stigende tendens i den relative vækst i efterspørgslen efter produkterne. Ved et absolut vigende marked forstås et marked, hvor den gennemsnitlige årlige vækst i forbruget i de sidste fem år har været negativ.
(104)
Den årlige gennemsnitlige vækstrate for fremstillingsindustrien i EØS som helhed i årene 1993-1998 (23) var 5,8 %.
(105)
En undersøgelse, som er foretaget af en uafhængig ekspert (24), med oplysninger om værdien af forbruget af spånplader i mia. EUR, viser følgende resultater for årene 1993-1998 (hvilket er de seks år, som der forelå oplysninger for på anmeldelsestidspunktet). Oplysningerne er som følger:
(mia. EUR)
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Vækst pr. år
Spånplader
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Kommissionen bemærker, at forskellen mellem 5,78 % og 4,15 % er mere end 10 %. Resultatet ville blive det samme, hvis man, som KronoGroup efterspørger, tager oplysninger frem til 1999 (dvs. perioden 1994-1999) i betragtning.
(107)
Tyskland henviser i sine bemærkninger til punkt 7.8 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998, ifølge hvilket markedet ikke betragtes som relativt vigende (på trods af, at den årlige vækstrate ligger under den, der gælder for fremstillingsindustrien i EØS som helhed), hvis der er en stærk stigende tendens i den relative vækst i efterspørgslen efter produktet. Tyskland underbygger dette med en undersøgelse, som viser, at forbruget af spånplader i 1973-2003 steg 36 % hurtigere end værditilvæksten i fremstillingsindustrien.
(108)
Kommissionen mener ikke, at denne påstand er tilstrækkelig til at bevise, at der findes en stærkt stigende tendens i den relative vækst i efterspørgslen efter spånplader. Betingelsen i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 sigter på en situation, som, selv om det relevante marked i de seneste fem år har været karakteriseret ved en lav gennemsnitlig årlig vækstrate, i de seneste år har vist en tydelig stigende tendens, som måske fortsætter i de kommende år, dvs. på kort sigt hvis investeringsstøtten realiseres. Dette sikrer, at støttens fordrejende virkning forbliver begrænset.
(109)
I undersøgelsen arbejdes imidlertid med meget langsigtede oplysninger, som ikke gør det muligt at sige noget om den umiddelbart forestående fremtid, som er mere relevant for vurderingen af investeringens virkning. Undersøgelsen indeholder også oplysninger frem til 2003, som ikke var til rådighed på tidspunktet for den oprindelige anmeldelse i 2000.
(110)
Kommissionen mener derfor, at markedet for spånplader er relativt vigende ifølge punkt 7.8 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998, og at konkurrencefaktoren »T« for dette produkt bør være 0,75.
(111)
Som allerede nævnt var den årlige gennemsnitlige vækstrate 5,8 % for fremstillingsindustrien i EØS som helhed i årene 1993-1998.
(112)
Tysklands anmeldelse indeholder en undersøgelse foretaget af en uafhængig konsulent (25), som giver oplysninger om værdien af forbruget i mia. EUR i EØS i årene 1993-1998 for OSB og krydsfiner i slutanvendelser som emballering, indhegning, tagdækning, guldbelægning og vægbeklædning. Oplysningerne er som følger:
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Vækst pr. år
OSB
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Krydsfiner-kategorier
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
OSB og krydsfiner-kategorier (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
For det relevante marked, som består af OSB og krydsfinersegmenter i slutanvendelserne emballering, indhegning, tagdækning, gulvbelægning og vægbeklædning, er forskellen i vækst mellem 5,78 % og 5,76 % ikke over 10 %. Ifølge punkt 7.8 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 er det relevante marked derfor ikke vigende, og der gælder en konkurrencefaktor »T« på 1 for markedet for OSB.
6.3.1.6. Markedsandele på de relevante markeder
(114)
Ifølge punkt 3.6 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 skal Kommissionen i sin vurdering af konkurrencefaktoren også undersøge, om den markedsandel, som koncernen, hvortil Glunz og OSBD tilhører, har på det relevante marked, er på mindst 40 %, hvilket betyder, at der er fare for, at udbetaling af den maksimumstøtte, der normalt er tilladt i den pågældende region, forårsager omfattende konkurrencefordrejning.
(115)
Tyskland indsendte oplysninger om markedsandelen på EØS-niveau (27) for årene 1999 (inden investeringen) og 2002 (efter investeringen) for SONAE-koncernen, som er moderselskabet bag TAFISA, som Glunz og OSBD tilhører. Oplysningerne er som følger:
Produktmarkeder
1999 (inden investeringen)
2002 (efter investeringen)
Spånplader
[…] %
[…] %
OSB og krydsfinerkategorier (28)
[…] %
[…] %
(116)
Det fremgår af disse oplysninger, at SONAE-koncernens markedsandel ikke var over 40 % på de relevante markeder. De fastslåede konkurrencefaktorer skulle derfor ikke reduceres.
6.3.2. KAPITALINTENSITETSFAKTOREN (I)
(117)
Der gøres her opmærksom på, at KronoGroup i sine bemærkninger var af den opfattelse, at overflytningen af job efter lukningen af Glunz' spånpladeanlæg i Sassenburg ikke burde tages i betragtning ved fastlæggelsen af kapitalintensitetsfaktoren og regionalvirkningsindikatoren (som begge bygger på antallet af job, der skabes som følge af investeringen). Ifølge KronoGroup ville det være i strid med det tilsigtede formål med de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 om at skabe job i den pågældende region for beboerne i regionen.
(118)
Kommissionen er af den opfattelse, at begrebet »jobskabelse« i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 skal fortolkes i sammenhæng med den region, der modtager støtte, da det er ved jobskabelse i denne region, at projektet bidrager til regionaludvikling. Det forekommer derfor berettiget at acceptere, at »jobskabelse« betyder job, der er nye i den pågældende region. Uanset at stillingerne besættes af mennesker fra naboområdet (hvilket i dette tilfælde er en region i samme medlemsstat, som ikke modtager støtte) vil jobskabelsen i den region, der modtager støtte, uden tvivl gavne den pågældende region i kraft af den afsmittende virkning.
(119)
Kommissionen vil derfor tage disse job i betragtning ved beregningen af kapitalintensitetsfaktoren og regionalvirkningsindikatoren for investeringsprojektet.
(120)
De multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 fastsætter kapitalintensitetsfaktor, som har til formål at justere den maksimale støtteintensitet for at fremme de projekter, som ved at skabe et relativt større antal nye direkte job i større omfang bidrager effektivt til at nedbringe arbejdsløsheden.
(121)
De forskellige kapitalintensitetsfaktorer er opført under punkt 3.10.2 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998. Den samlede investering er på 199 400 000 EUR for skabelsen af 355 job. Det svarer til 561 700 EUR pr. job. I sådan et tilfælde fastsættes konkurrencefaktoren »T« for justeringen af den maksimale støtteintensitet til 0,8.
6.3.3. REGIONALVIRKNINGSINDIKATOREN (M)
(122)
Med regionalvirkningsindikatoren tages der hensyn til de gavnlige økonomiske virkninger, en ny investering har for den støtteberettigede region. Jobskabelse kan efter Kommissionens opfattelse betragtes som indikator for et investeringsprojekts bidrag til den regionale udvikling. En kapitalintensiv investering kan skabe et betydeligt antal indirekte job i den pågældende støtteberettigede region og i eventuelle tilstødende støtteberettigede regioner. Ved jobskabelse forstås i denne forbindelse job, som projektet direkte medfører, samt job, der skabes indirekte hos førsteledsleverandører og kunder som følge af investeringen.
(123)
Tyskland skønnede på anmeldelsestidspunktet den 7. august 2000, at der som følge af investeringen, når træbehandlingsanlægget var helt færdigt ville blive skabt i alt 520 indirekte job, som efter hvert produktionsanlægs behov fordeler sig som følger:
OSB-produktion
Indirekte job
OSB-produktion
Sup-plerende job
Spånplade-produktion
Indirekte job
Spånplade-produktion
Sup-plerende job
I alt
Skovbrugsvirksomhed
61
11
70
12
154
Transport af træ til anlæggene
42
8
77
14
141
Transport af bindemiddel til anlæggene
5
8
13
Transport af brændstof til anlæggene
2
3
5
Transport af melaminpapir
1
1
Transport fra anlæggene til kunderne
50
9
76
14
149
Levering af tjenesteydelser (vedligehold, reparation af faciliteter)
17
3
17
3
40
Rengøring
5
5
10
Bolig og forbrugsgoder til de ansatte
2
5
7
I alt
184
31
262
43
520
(124)
Beregningen af den forventede jobskabelse bygger på følgende:
(125)
Ifølge Tyskland er den største kilde til indirekte jobskabelse (309) for begge produktionsanlægs vedkommende den transport, der finder sted i forbindelse med levering af materialer til anlæggene og levering af de endelige produkter til kunderne.
(126)
Med hensyn til OSB-produktionen bør den forventede fremstilling af ca. […] m3 OSB-produkter give et salg på ca. […] m3. Fremstillingen af én m3 slutprodukt kræver ca. […] m3 træ, hvilket giver ca. […] m3 træ pr. år. Der forventes at blive anvendt […] ton bindemidler og kemikalier og 22 5000 ton brændstof om året.
(127)
Råmaterialerne til OSB-produkter udgøres 100 % af træ, som stammer fra et område i en radius af ca. 100 km fra anlægget. Den nødvendige daglige mængde anslås til […] m3, som transporteres i lastbiler med en kapacitet på […] m3. Baseret på to ture pr. dag og en kapacitet på […]m3 resulterer dette i 39 lastbiler og 39 chauffører, yderligere 8 supplerende job og 3 mekanikere, dvs. i alt 50 indirekte job. Kommissionen mener dog ikke, at de supplerende job svarer til definitionen af job i punkt 3.7 og 7.5 i de multisektorielle rammebestemmelser (29). Den kan derfor acceptere, at der skabes 42 indirekte job som følge af transporten af materialer til anlægget.
(128)
Det forventede salg af […] m3 ville over 251 arbejdsdage medføre, at der transporteres […] m3 OSB-produkter pr. dag i lastbiler med en kapacitet på […] m3. 46 ture pr. dag kræver 46 chauffører, yderligere 9 supplerende job og 4 mekanikere, hvilket giver i alt 59 nye indirekte job. Hvis de supplerende job fratrækkes, skabes der 50 indirekte job som følge af transporten af slutprodukter til kunderne.
(129)
Produktionskapaciteten i spånpladeanlægget anslås pr. år at være ca.. […] m3 rå spånplader og […] m3 overfladebehandlede spånplader. Salget forventes at nå op på […] m3 for det første produkt og […] m3 for det andet. Forskellen mellem den anslåede kapacitet og salgsprognosen skyldes, at en betydelig del af spånpladerne vil indgå i overfladebehandlingsprocessen. Den samlede efterspørgsel efter træ er […] m3 pr. år. Der forventes at blive anvendt […] ton bindemidler og kemikalier og […] ton brændstof om året.
(130)
Træet stammer fra områder i en radius af ca. 100 km fra anlægget. Der skønnes pr. dag at være behov for […] m3 rundtræ, yderligere […] m3 pakketræ og […] m3 høvlspåner. Transportkapaciteten er angivet til […] m3 rundtræ eller henholdsvis […] m3 pakketræ eller høvlspåner. Dette giver 72 daglige ture udført af 72 chauffører og vil sammen med 14 supplerende job og 5 mekanikere skabe 91 indirekte job. Hvis de supplerende job fratrækkes, skabes der 77 indirekte job som følge af transporten af materiale til spånpladeanlægget.
(131)
Det forventede salg af […]m3 pr. år vil over 251 arbejdsdage resultere i […] spånplader pr. dag, som skal transporteres i lastbiler med en kapacitet på […]m3. Fra de forventede 71 chauffører, 14 supplerende job og 5 mekanikere trækkes de 14 supplerende job, og Kommissionen accepterer, at der skabes 76 indirekte job som følge af transporten af slutproduktet til kunderne.
(132)
Tyskland har ikke redegjort nærmere for de 19 indirekte job, der skabes som følge af transporten af bindemidler, brændstof og melaminpapir til begge anlæg. Kommissionen mener dog, at tallene er realistiske.
(133)
I alt mener Kommissionen, at den indirekte jobskabelse i transportsektoren kan anslås til 264.
(134)
Skovvirksomhed, som er den anden vigtige kilde til den indirekte jobskabelse, udføres 251 dage om året.
(135)
Fremstillingen af OSB kræver en daglig mængde træ på […]m3, hvoraf 95 % forarbejdes mekanisk og 5 % manuelt. Den mekaniske forarbejdning af […]m3 kræver 25 hold bestående af 2 maskinarbejdere og 2 skovarbejdere, samt et supplerende job for hver sjette hold, som hver forarbejder […]m3 pr. dag, hvilket giver 54 job. Den manuelle forarbejdning af […]m3 kræver 13 skovarbejdere, som hver forarbejder […]m3 pr. dag. Tyskland skønner, at der udover de 67 indirekte job vil blive skabt 13 supplerende job, hvilket giver 80 indirekte job. Ud af de 67 indirekte job, som skabes, vil kun 61 blive skabt i den støtteberettigede region og i tilstødende støtteberettigede regioner og kun disse vil blive taget i betragtning.
(136)
Fremstillingen af spånplader kræver en daglig mængde træ på […]m3, hvoraf 95 % forarbejdes mekanisk og 5 % manuelt. Ud fra de samme beregninger, som dem der er foretaget for skovvirksomhed for OSB-produktionen skønner Tyskland, at der skabes 41 indirekte job inklusive 5 supplerende job. Ud af de 41 indirekte job, som skabes, vil kun 32 blive skabt i den støtteberettigede region og i tilstødende støtteberettigede regioner, og kun disse vil blive taget i betragtning.
(137)
Med hensyn til mængden af […]m3 pakketræ pr. dag skønner Tyskland, at der vil blive skabt 36 indirekte job som følge af træhøst, transport og størrelsesinddeling, yderligere 7 supplerende job og 7 job til køb af materialer, til logistik osv. Ud af de 43 indirekte job, som skabes, er det kun 38, der skabes i den støtteberettigede region og i tilstødende støtteberettigede regioner.
(138)
I alt mener Kommissionen, at den indirekte jobskabelse inden for skovbrugsvirksomhed kan anslås til 131.
(139)
Tyskland redegjorde ikke nærmere for skabelsen af 51 indirekte job samt 6 supplerende job i servicesektoren, samt for bolig og forbrugsgoder. Kommissionen mener, at nogle af disse job må være fælles for begge anlæg, og at det derfor vil være realistisk at regne med 45 indirekte job.
(140)
I betragtning af ovenstående, beløber det samlede antal indirekte job i den støtteberettigede region og tilstødende støtteberettigede regioner sig til 440. Hvis de indirekte bevarede job ikke inkluderes, er det samlede antal indirekte job 407. Hvad enten der er tale om 440 eller 407 job, vil det sammenlignet med det samlede antal direkte job på 355 under alle omstændigheder give et forhold på over 100 %, hvilket giver en regionalvirkningsindikator »M« på 1,5.
6.3.4. DEN TILLADTE MAKSIMALE STØTTEINTENSITET FOR INVESTERINGSPROJEKTET
(141)
Den tilladte maksimale støtteintensitet ifølge beregningsmetoden R × T × I × M (30), som anført i punkt 3.10 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998.
(142)
Da konkurrencefaktoren »T« er forskellig for de to berørte produkter (nemlig 1 for OSB og 0,75 for spånplader), skal det fastlægges, hvordan man når frem til én konkurrencefaktor for hele projektet. De multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 giver ingen vejledning i denne henseende.
(143)
I et lignende tilfælde, der var omfattet af de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998, og som drejede sig om to forskellige produkter, som fik forskellige konkurrencefaktorer (C 15/06 Pilkington (31)) fastslog Kommissionen, at eftersom projektet består af en fuldstændig integreret fabrik, ville det være kunstigt at fastlægge en vægtningsfaktor beregnet ud fra investeringens relative værdi i forhold til hvert af de pågældende produkter. I det tilfælde anvendte Kommissionen derfor en vægtningsfaktor baseret på de to produkters respektive kapacitet.
(144)
Den aktuelle sag vedrører som forklaret i punkt 2.3 i afgørelsen to kombinerede anlæg (et for OSB-produktion og et for spånpladeproduktion), som er indbyrdes forbundne ved en fælles teknisk infrastruktur og en fælles ledelse. Det er muligt at fastlægge de støtteberettigede omkostninger, der er knyttet til hver af disse anlæg. I modsætning til Pilkington-beslutningen er det også muligt at beregne en fælles konkurrencefaktor på grundlag af de to produkters relative andel af de støtteberettigede investeringsomkostninger.
(145)
Tyskland foreslår i sine bemærkninger til beslutningen om at indlede proceduren en tredje måde, hvorpå de forskellige konkurrencefaktorer, der vedrører de to produkter, kan vægtes, nemlig på grundlag af de to produktionslinjers dækningsbidrag (32). Ifølge Tyskland ville det sikre, at der tages højde for hvert af de pågældende produkters bidrag til driftsresultatet.
(146)
Afhængigt af, hvilken metode der anvendes, ville den kombinerede konkurrencefaktor for hele investeringsprojektet være 0,86 (beregning baseret på den relative kapacitet (33)), 0,85 (beregning baseret på relative investeringsomkostninger (34)), eller 0,92 (beregning baseret på de relative dækningsbidrag (35)).
(147)
Da de andre to vurderingskriterier, som benyttes til at beregne den tilladte maksimale støtteintensitet for projektet, er 0,8 (kapitalintensitetsfaktor »I«) og 1,5 (regionvirkningsindikator »M«) vil den endelige maksimale støtteintensitet ifølge beregningsmetoden R × T × I × M i punkt 10 i de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 være henholdsvis 36,12 %, 35,70 % og 38,64 %. I alle tilfælde er den støtteintensitet på 35 %, som Tyskland har anmeldt, forenelig med de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998.
(148)
Det er derfor ikke nødvendigt at afgøre, hvilken beregningsmetode der skal anvendes for den kombinerede konkurrencefaktor. Den metode, som Tyskland foreslår (og som fører til det mest gunstige resultat), bør under alle omstændigheder afvises af den grund, at der anvendes data fra 2004, som ikke var til rådighed på anmeldelsestidspunktet.
6.3.5. INTET PÅBUD OM TILBAGEBETALING
(149)
Der gøres opmærksom på, at Tyskland allerede har udbetalt […] EUR til støttemodtagerne (ud af et samlet aftalt beløb på 69 797 988 EUR).
(150)
KronoGroup anfører i sine bemærkninger, at Kommissionen burde have givet påbud om foreløbig tilbagebetaling i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 659/1999 (påbud om tilbagebetaling af ulovlig støtte).
(151)
Der skal dog gøres opmærksom på, at der aldrig er vedtaget en beslutning om tilbagebetaling. Et tilbagebetalingspåbud er et usædvanligt skridt, som Kommissionen kun kan træffe beslutning om, hvis helt bestemte kriterier er opfyldt, jf. artikel 11 i procedureforordning (EF) nr. 659/1999. KronoGroup har ikke fremsat overbevisende argumenter, som viser, at disse kriterier er opfyldt; det er under alle omstændigheder ikke Kommissionens opfattelse, at et tilbagebetalingspåbud ville have været hensigtsmæssigt i dette tilfælde.
VII. KONKLUSION
(152)
Kommissionen finder, at Tyskland ulovligt har iværksat den pågældende støtte i strid med artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Støtteintensiteten på 35 %, som anvendes af Tyskland, er imidlertid i overensstemmelse med de multisektorielle rammebestemmelser fra 1998 -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Tysklands statsstøtte til Glunz AG og OSB Deutschland GmbH på 69 797 988 EUR er forenelig med det indre marked, jf. artikel 107, stk. 3, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
Artikel 2
Denne afgørelse er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.
Udfærdiget i Bruxelles, den 23. marts 2011.
ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 23. března 2011
o státní podpoře C 28/05 (ex NN 18/05, ex N 517/2000) Německa pro podniky Glunz AG a OSB Deutschland GmbH
(oznámeno pod číslem K(2011) 1764)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/524/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie a zejména na první pododstavec čl. 108 odst. 2 této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 4. srpna 2000, který byl zaevidován dne 7. srpna 2000, oznámilo Německo Komisi, že hodlá ve prospěch investičního projektu podniků Glunz AG a OSB Deutschland GmbH udělit státní podporu s intenzitou podpory 35 %. Cílem podpory mělo být zřízení integrovaného střediska pro zpracování dřeva v Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko). Zamýšlená podpora byla zaevidována pod číslem N 517/2000.
(2)
Poté co Komise obdržela doplňující informace, vydala dne 25. července 2001 rozhodnutí, podle kterého nevznesla v souladu s víceodvětvovým rámcem pro regionální podpory velkých investičních projektů (dále jen „víceodvětvový rámec z roku 1998“) (3) proti intenzitě podpory 35 % námitky.
(3)
Rozsudkem ze dne 1. prosince 2004 Kronofrance v. Komise, T-27/02 (4), prohlásil Tribunál rozhodnutí Komise za neplatné.
(4)
Komise musí tudíž nyní na základě oznámení Německa ze dne 7. srpna 2000 přijmout nové rozhodnutí.
(5)
Komise se dopisem ze dne 17. prosince 2004 dotázala Německa, zda si vzhledem k prohlášení o neplatnosti rozhodnutí Komise přeje sdělit k oznámení ze dne 7. srpna 2000 další informace. Dne 3. března 2005 byla v této věci zaslána upomínka. Německo odpovědělo dopisem ze dne 23. května 2005, ve kterém však nesdělilo žádné doplňující informace.
(6)
Německo poskytlo danou podporu v únoru 2000 s podmínkou, že ji schválí Komise. Poté co Komise dne 25. července 2001 přijala rozhodnutí o tom, že nevznese námitky, zahájilo Německo vyplácení podpory.
(7)
Protože Tribunál prohlásil příslušné rozhodnutí ze dne 25. července 2001 za neplatné, vznikla právní situace, jakoby takové rozhodnutí nebylo nikdy vydáno a Německo tedy povolení Komise ohledně zamýšlené intenzity podpory neobdrželo (5). Komise proto danou věc zanesla pod č. NN 18/05 v rejstříku protiprávně udělených podpor.
(8)
Dopisem ze dne 20. července 2005 Komise informovala Německo o svém rozhodnutí zahájit ve věci podpory řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
(9)
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k dané podpoře předložily své připomínky.
(10)
Komise obdržela připomínku od jedné zúčastněné strany. S touto připomínkou seznámila Německo, kterému bylo umožněno se k ní vyjádřit. Německo zaslalo svá stanoviska v dopisech ze dne 24. října 2005 a 24. ledna 2006.
(11)
Dopisem ze dne 28. února 2006 požádalo Německo podle čl. 7 odst. 6 třetí věty nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (7), o odklad formálního vyšetřovacího řízení, neboť spolu s podnikem Glunz AG podalo u Soudního dvora Evropské unie proti rozsudku Tribunálu Kronofrance v. Komise opravný prostředek (spojené věci C-75/05 P a C-80/05 P).
(12)
Dopisem ze dne 9. března 2006 vyjádřila Komise souhlas s odkladem řízení až do vydání rozsudku Soudním dvorem ve spojených věcech C-75/05 P a C-80/05 P, Německo a další v. Kronofrance.
(13)
Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 11. září 2008 (8) daný rozsudek Tribunálu potvrdil. Následně bylo ve věci C 28/05 obnoveno formální vyšetřovací řízení.
(14)
Dopisem ze dne 4. srpna 2009 sdělilo Německo další informace. Na žádost Komise o další informace odpovědělo Německo dopisem ze dne 19. července 2010.
II. PODROBNÝ POPIS PODPORY
2.1 OPATŘENÍ PODPORY
(15)
Zemský podpůrný institut (Landesförderinstitut) v Sasku-Anhaltsku dne 29. února 2000 rozhodl o poskytnutí investičních podpor podnikům Glunz AG a OSB Deutschland GmbH na zřízení střediska pro zpracování dřeva Nettgau (Sasko-Anhaltsko). Celková výše podpor činí 69 797 988 EUR.
(16)
V souladu s oznámením ze dne 4. srpna 2000 bude poskytnuta podpora v podobě příspěvku ve výši 46 201 868 EUR, a to na základě 28. rámcového programu (Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“) (9) odsouhlaseného Komisí. Tento příspěvek odpovídá 23,17 % hrubých způsobilých nákladů.
(17)
Dále bude na základě zákona o investičních příspěvcích z roku 1999 (10) poskytnut investiční příspěvek, který byl Komisí odsouhlasen ve výši 23 596 120 EUR. Tento investiční příspěvek odpovídá 11,83 % hrubých způsobilých investičních nákladů.
(18)
Z informací poskytnutých Německem vyplývá, že na základě 28. rámcového programu (Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“) již byla vyplacena částka ve výši […] EUR (11) a v podobě investičního příspěvku částka ve výši […] EUR. Tím Německo již příjemcům vyplatilo částky podpory ve výši celkem […] EUR (z celkové přislíbené částky 69 797 988 EUR).
2.2 PŘÍJEMCI PODPORY
(19)
Existují dva příjemci podpory:
(20)
Jedním příjemcem je podnik Glunz AG (dále jen „Glunz“) se sídlem ve městě Hamm (Severní Porýní-Vestfálsko), jež byla založena v roce 1932 a v té době byla aktivní v obchodě se dřevem. Od šedesátých let minulého století tato firma vyrábí a prodává pouze třískové desky, vláknité desky se střední hustotou (MDF), OSB desky z orientovaných plochých třísek („Oriented Strand Board“, dále jen „OSB desky“) a překližku. V době vydání oznámení vlastnil v podniku Glunz 96,03 % akcií podnik Tableros De Fibras S.A. (dále jen „TAFISA“), který patří portugalské skupině SONAE.
(21)
Dalším příjemcem je podnik OSB Deutschland GmbH (dále jen „OSBD“), který ze 100 % patří podniku TAFISA, a je tudíž sesterskou společností podniku Glunz, neboť oba podniky jsou dceřinými společnostmi podniku TAFISA. OSBD byl založen dne 16. července 1999 a po ukončení investičního projektu v Nettgau zahájil výrobu a odbyt OSB výrobků.
2.3 INVESTIČNÍ PROJEKT
(22)
Místo investice se nachází v Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko), které leží v oblasti podpory ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, ve které v době oznámení činila maximální přípustná intenzita podpory uplatnitelná na podporu nových investic velkých podniků 35 % hrubých způsobilých nákladů.
(23)
Glunz a OSBD vybudovaly v prostoru, který dosud nebyl využíván pro komerční účely, integrované středisko pro zpracování dřeva, které tvoří dvě spojené továrny. V první továrně, jež patří podniku OSBD, se vyrábějí OSB výrobky, ve druhé továrně, jež patří podniku Glunz, pak třískové desky. Německo uvedlo, že výrobní linky obou továren vzájemně spojuje společná technická infrastruktura. OSB desky a třískové desky se podle informací dále zpracovávají a kultivují ve stejném zařízení, v němž se brousí, spojují do vrstev, opatřují drážkami a pery. Jemné složky, které při zpracovávání OSB desek vznikají, se navíc podle informací Německa používají v sousední továrně na výrobu třískových desek. Obě továrny, včetně marketingu, nákupu a odbytu, jsou společně centrálně spravovány.
(24)
Německo uvádí, že integrované středisko pro zpracování dřeva podniků Glunz a OSBD nabízí díky optimálnímu uspořádání továrny a společné technické infrastruktuře několik výhod, zejména pokud jde o zpracování vyrobených dřevěných desek. Tyto výhody umožňují optimální využití daných výrobků ze dřeva, lepší využití surovin a jejich interní recirkulaci.
(25)
Podle oznámení ze dne 7. srpna 2000 bude část podpory poskytnuta továrně na OSB desky a další část továrně na třískové desky. Pokud jde o způsobilé investiční náklady ve výši 81,8 milionů EUR, činí podpora továrně na OSB desky 28,61 milionů EUR, což odpovídá 35 % intenzitě podpory hrubých způsobilých nákladů. Pokud jde o způsobilé investiční náklady ve výši 117,6 milionů EUR, činí podpora továrně na třískové desky 41,18 milionů EUR, což rovněž odpovídá 35 % intenzitě podpory hrubých způsobilých nákladů.
(26)
V době oznámení Německo předpokládalo, že se v integrovaném středisku pro zpracování dřeva v Nettgau vytvoří 355 stálých pracovních míst, konkrétně 234 pracovních míst v továrně na třískové desky a 121 míst v továrně na OSB desky. Kromě toho mělo v daných podporovaných oblastech nepřímo vzniknout 520 pracovních míst, z nichž 33 mělo zajišťovat již stávající místa. Nová investice v Nettgau měla být uskutečněna v období mezi lednem 2000 a koncem roku 2002. Výroba měla být zahájena v průběhu roku 2001 a plné kapacity měla dosáhnout po dvou letech.
(27)
Výrobní kapacita nové továrny na OSB desky se pro rok 2002 odhadovala na […] m3. V roce 1999 činila kapacita skupiny TAFISA v oblasti produkce OSB výrobků […] m3.
(28)
V roce 1999 činila výrobní kapacita třískových desek skupiny Glunz […] m3. Podle informací Německa má celková výrobní kapacita díky továrně v Nettgau, jež má kapacitu […] m3, vzrůst na […] m3.
III. DŮVODY K ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(29)
Maximální intenzita podpory přípustná v rámci víceodvětvového rámce z roku 1998 se stanoví na základě výpočtu, pro nějž se používá několik hodnoticích kritérií, zejména faktor dokládající stav hospodářské soutěže v jednotlivých hospodářských odvětvích (faktor T). Tento faktor může mít čtyři hodnoty: 0,25, 0,5, 0,75 nebo 1. Hodnotu 1 může faktor získat pouze v případě, že v daném hospodářském odvětví (odvětví na nejnižším stupni klasifikace NACE) neexistuje nadměrná kapacita (test nadměrné kapacity) a/nebo že relevantní trh (definovaný jako dotčený výrobek a jeho náhrady) není trhem v propadu (test trhu v propadu).
(30)
V rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU vyjádřila Komise pochybnosti, pokud jde o vymezení relevantního trhu, ke kterému patří OSB desky, a nemohla tedy určit, zda se s ohledem na určení faktoru hospodářské soutěže „T“ jedná o trh v propadu, či nikoli.
IV. STANOVISKA ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(31)
Dne 22. listopadu 2005 obdržela Komise společné stanovisko (12) konkurentů, kteří patří skupině KronoGroup Switzerland (Kronotex GmbH & Co. KG, Kronoply GmbH & Co. KG a Kronofrance S.A.).
(32)
Ve svém stanovisku se podniky skupiny KronoGroup vyslovily pro to, aby daný vymezený trh zahrnoval pouze OSB desky a překližku z měkkého dřeva. Překližka z tvrdého dřeva je podle jejich vyjádření výrazně dražší a používá se převážně v oblastech (nábytkářský průmysl a vybavení interiéru), ve kterých se OSB desky a překližka z měkkého dřeva téměř vůbec popř. vůbec nevyužívají. Aby podložily své tvrzení, odkazují zúčastněné strany na studii, kterou vypracovala poradenská firma Jaakko Pöyry, (13) a na publikaci finského výzkumného institutu Finnish Forest Research Institute.
(33)
Připomínky skupiny KronoGroup lze shrnout následovně:
(34)
KronoGroup tvrdí, že Komise při určení, zda jde o trh v propadu, použila údaje pro období do roku 1999, neboť byly v době přijetí původního rozhodnutí o schválení podpory (červenec 2001), které později Tribunál zrušil, byly k dispozici pouze tyto údaje. Zúčastněné strany tvrdí, že v období 1995-1999 vykazoval trh s třískovými deskami negativní průměrnou míru růstu -4,626 %. KronoGroup však připouští, že v období 1994-1999 vykazoval trh s třískovými deskami pozitivní průměrnou míru růstu 0,456 % (která ovšem byla nižší než celkový růst zpracovatelského průmyslu v EHP).
(35)
KronoGroup dále uvádí, že Komise měla podporu pro továrnu na OSB desky a podporu pro továrnu na třískové desky posuzovat odděleně, tj. nepočítat společnou intenzitu podpory s ohledem na celkový projekt, neboť obě investice, obě výrobní linky a oba trhy s výrobky lze od sebe jasně odlišit. To by znamenalo, že se veškerá hodnoticí kritéria pro obě továrny musí vypočítat odděleně.
(36)
KronoGroup dále tvrdí, že Glunz, poté co investoval v Nettgau, uzavřel svou továrnu na výrobu třískových desek v Sassenburgu (který leží ve vzdálenosti 30 km, avšak v jiné spolkové zemi - v Dolním Sasku (14)). KronoGroup cituje novinové články, ze kterých vyplývá, že všechny zaměstnance továrny v Sassenburgu převzala nová továrna v Nettgau. Podle mínění skupiny KronoGroup to odporuje cíli víceodvětvového rámce z roku 1998, kterým je vytvořit v oblastech způsobilých pro podporu pracovní místa pro občany na místě. Tato pracovní místa tedy neměla být při určování kritérií „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“ podle víceodvětvového rámce z roku 1998 zohledněna (posouzení obou kritérií závisí na počtu pracovních míst, která se díky investici vytvoří).
(37)
KronoGroup závěrem tvrdí, že Komise měla podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999 nařídit prozatímní navrácení podpory (příkaz k navrácení protiprávních podpor), neboť Glunz a OSBD díky z části vyplacené podpoře získaly významnou konkurenční výhodu.
V. STANOVISKA NĚMECKA
(38)
Připomínky Německa lze shrnout následovně:
5.1 PŘIPOMÍNKY K VYMEZENÍ RELEVANTNÍCH TRHŮ PRO OSB DESKY
(39)
Německo považuje za relevantní trh pro OSB trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Tento trh není podle názoru Německa trhem v propadu.
(40)
Oblasti použití, ve kterých lze OSB desky využít jako náhrady za překližku, se do velké míry shodují s hlavními oblastmi použití překližky z měkkého dřeva. V důležitých oblastech, ve kterých se používá překližka z tvrdého dřeva (nábytkářský průmysl, stavební průmysl a vybavení dopravních prostředků), však nelze OSB desky - z důvodu jejich technických vlastností - použít. Pokud by se OSB desky zahrnuly do celkového trhu s překližkou z tvrdého a měkkého dřeva, neodpovídalo by to podle mínění Německa realitě na dotčených trzích. To podle Německa potvrzuje i studie vypracovaná poradenskou firmou Jaakko Pöyry ze dne 21. října 2005.
(41)
Jaakko Pöyry odhaduje, že OSB desky lze procentuálně využít jako náhradu v uvedených oblastech použití následovně: obaly 40-60 %, oplocení 70-80 %; krovy 70-90 %, podlahová krytina 50-80 %, vnitřní obložení a obložení stěn 70-90 %.
(42)
V nábytkářském průmyslu nejsou desky OSB kvůli svým povrchovým vlastnostem vhodné pro použití tam, kde jsou viditelné. Protože se OSB desky vyrábějí z orientovaných plochých třísek („oriented strands“), je jejich povrch hrubý a nerovný, opticky neatraktivní. Proto také nelze OSB desky pokrýt dekorativní vrstvou. OSB desky jsou vhodné pouze pro takové díly nábytku, které nejsou viditelné (např. spodní část čalouněného nábytku). V oblasti použití pro neviditelné části nábytku však OSB desky nemohou cenově konkurovat výrazně levnějším třískovým deskám, které se v této oblasti používají především.
(43)
Pokud jde o oblast stavebního průmyslu („formwork“), má při lití betonu rozhodující význam hladký povrch použitého bednění. Z důvodu nerovností povrchu OSB desek, které se tvoří při jejich výrobě, se musí OSB desky v oblasti viditelného betonu pokrýt zvláštní vrstvou, aby se zajistil stejnoměrný povrch viditelného betonu. Takové další zpracování je však náročné a zdražuje konečný výrobek. OSB desky mohou překližce konkurovat pouze tehdy, pokud se pro bednění použijí opakovaně. To však není z praktických důvodu jednoduché. Desky jsou na staveništi silně namáhány, a proto může dojít k poškození jejich povrchu. Pokud v nich vzniknou trhliny, hrozí, že se pod vlivem mokra/vlhka zkřiví či jiným způsobem zdeformují. Použít kvalitní zušlechtěné OSB desky opakovaně proto není jednoduché. Kromě toho jsou okraje OSB desek nestabilní a citlivé na vlhkost. Aby se dal materiál využít jako bednění pro beton, musí být navíc pevný v tahu a odolný vůči ohýbání. Z tohoto hlediska nesplňují OSB desky požadavky, které má stavební průmysl ohledně materiálu pro bednění. Oproti tomu je překližka z měkkého dřeva pro využití v této oblasti vhodná, a to z důvodu své poměrně nízké ceny a rovného povrchu. Svědčí o tom také objem jejího skutečného využití ve stavebním průmyslu.
(44)
V oblasti dopravních prostředků je rovnoměrný povrch rovněž důležitý, neboť zde používané desky se musí často pokrývat vrstvou. Pokrýt vrstvou OSB desky není z různých důvodů jednoduše možné. I kdyby se na OSB desky nanesla vrstva (např. z melaminového papíru), hrozí, že v této vrstvě z důvodu nerovnoměrné struktury jejich povrchu vzniknou trhliny. Při nakládce vysokozdvižným vozíkem je na povrch v určitých bodech vyvíjen tlak. Hrozí proto, že v takovém případě do desky ve vlhkém a mokrém prostředí vnikne voda, čímž se deska může zdeformovat či pokřivit. Pokrytí povrchu stabilní vrstvou by zajistil pouze drahý postup dalšího zpracování. Povrch OSB desek není v porovnání s překližkou z tvrdého dřeva ani jinak dostatečně odolný, aby odolal zátěžím a působení tlaku v oblasti dopravy. Oproti tomu je překližka z tvrdého dřeva díky svému obzvláště tvrdému povrchu relativně odolná vůči poškrábaní a otlakům.
(45)
Při posouzení nahraditelnosti OSB desek a překližky z měkkého dřeva na jedné straně a překližky z tvrdého dřeva na straně druhé jsou především důležité technické vlastnosti a možnosti použití desek OSB, jakož i rozdíl v cenách mezi nimi a překližkou z tvrdého dřeva. Překližka z tvrdého dřeva ve všech technických ohledech vyniká nad překližkou z měkkého dřeva a nad OSB deskami. V oblatech použití, ve kterých dominují OSB desky a překližka z měkkého dřeva, je však málo konkurenceschopná, a to kvůli rozdílu v cenách mezi překližkou z tvrdého dřeva na jedné straně a OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva na straně druhé. Podle názoru Německa by proto bylo chybné se domnívat, že OSB desky mohou být nahrazeny veškerými typy překližky, včetně překližky z tvrdého dřeva.
(46)
Trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn se do značné míry překrývá s trhem s OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva. Rozdíl mezi oběma definicemi trhu existuje pouze v oblasti stavebního průmyslu („formwork“). Pro tuto oblast nejsou OSB desky vhodné, zatímco překližku z měkkého dřeva lze v této oblasti použít a také se zde skutečně používá. Základním sdělením výše uvedeného je, že překližku z tvrdého dřeva v žádném případě nelze zařadit do trhu s OSB deskami.
5.2 PŘIPOMÍNKY K VÝVOJI NA TRHU S TŘÍSKOVÝMI DESKAMI
(47)
Německo se domnívá, že faktor dokládající stav hospodářské soutěže by měl mít, pokud jde o trh s třískovými deskami, hodnotu 1. Tento trh nelze považovat za trh v propadu, neboť vykazuje výrazný vzestupný trend ve smyslu bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998.
(48)
K této skutečnosti předložilo Německo posudek prof. Stefana Collignona (Harvardská univerzita, Minda de Gunzburg Center for European Studies) (15), ze kterého vyplývá, že trh s třískovými deskami v období od roku 1972 do roku 2003 dlouhodobě rostl rychleji než celý zpracovatelský průmysl (o 36 %). Podle mínění Německa nelze trh s třískovými deskami vzhledem k tomuto dlouhodobému výraznému vzestupnému trendu podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 považovat za trh v propadu.
5.3 PŘIPOMÍNKY K ROZDĚLENÍ INTENZITY PODPORY MEZI PROJEKTY
(49)
Pokud by Komise přesto dospěla k názoru, že faktor T dokládající stav hospodářské soutěže by měl mít v případě trhu s třískovými deskami hodnotu 0,75 (zatímco trh s OSB deskami má hodnotu 1), je třeba podle názoru Německa stanovit společnou intenzitu podpory pro celý projekt v Nettgau pomocí příspěvků na úhradu obou výrobních linek, tj. pro výrobu OSB desek a třískových desek.
(50)
Příspěvek na úhradu je příspěvek, který poskytuje výrobek k úhradě fixních nákladů a k docílení čistého zisku podniku. Určuje se jako rozdíl mezi výnosy a proměnlivými náklady, které výrobek přímo způsobuje.
(51)
Použitím příspěvků na úhradu jako referenční hodnoty se intenzita podpory rozdělí na jednotlivé části investičního projektu v Nettgau podle skutečného příspěvku OSB výrobků a třískových desek k hospodářským výsledkům podniku.
5.4 PŘIPOMÍNKY KE ZBÝVAJÍCÍM TVRZENÍM KRONOGROUP
(52)
Německo se domnívá, že posouzení podpory by mělo vycházet ze skutečností, které byly známy v době vydání oznámení dne 7. srpna 2000.
(53)
Německo míní, že to vyplývá z výkladu víceodvětvového rámce z roku 1998. Německo odkazuje v této souvislosti na bod 3.1 víceodvětvového rámce z roku 1998, který stanoví, že maximální přípustná intenzita podpory se určuje na základě stropu pro regionální podpory platného v době vydání oznámení. Podíl na trhu je pak podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 třeba určit před podání žádosti o podporu. V příloze k víceodvětvovému rámci z roku 1998 se v oddíle „Dodatečná kontrola“ navíc stanoví možnost, že Komise dodatečně přezkoumá, zda jsou údaje předložené v rámci oznámení správné.
(54)
Německo dále tvrdí, že v době vydání oznámení nebyla k dispozici žádná čísla ohledně zjevné spotřeby za rok 1999. Pro zjištění střední meziroční míry růstu zjevné spotřeby za posledních pět let, které vyžaduje bod 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998, je v každém případě zapotřebí čísel dokládajících zjevnou spotřebu za šest let, nikoli za pět let, jak tvrdí KronoGroup. Důvodem je skutečnost, že míra růstu za určitý rok se vypočítává srovnáním spotřeby za dva po sobě následující roky.
(55)
Pokud jde o tvrzení, že byla přemístěna pracovní místa, Německo potvrzuje uzavření továrny v Sassenburgu. Podle informací Německa byla továrna v Sassenburgu nejstarší továrnou na třískové desky podniku Glunz a vyráběla se značnými ztrátami. Německo tvrdí, že neměla šance na přežití a její provoz musel být - bez ohledu na novou investici v Nettgau - zastaven. […] pracovníků, kteří byli předtím zaměstnaní v Sassenburgu, bylo zaměstnáno v Nettgau ([…] % tamějších zaměstnanců).
(56)
Německo ve svém stanovisku k připomínkám KronoGroup dodává, že víceodvětvový rámec z roku 1998 v každém případě pouze požaduje, aby byla nová pracovní místa vytvořena v dotčené oblasti podpory, avšak nestanoví, že tato místa musí být obsazena osobami z této dané oblasti podpory. Hlavním cílem je podpora rozvoje dané oblasti podpory.
(57)
Podle informací Německa byla část strojů z Sassenburgu převedena do Nettgau. Tyto stroje jsou však vyloučeny z nákladů způsobilých pro podporu, a proto není tento převod strojů ve věci podpory důležitý. Účetní hodnota těchto strojů činí asi […] EUR a v celkovém investičním projektu představuje v každém případě pouze velmi malý podíl.
VI. POSOUZENÍ PODPORY
(58)
Posouzení vychází z faktů, čísel a stavu věci, které byly známy v době vydání oznámení dne 7. srpna 2000. Protože od vydání původního oznámení do přijetí tohoto rozhodnutí uplynula jistá doba, nedá se vyloučit, že se mezitím změnily skutečnosti, trhy se dále rozvinuly a fakta týkající se projektu se vyvinula jinak, než se původně plánovalo. To však Komise ve svém posouzení nemůže zohlednit. Komise má obecně přijímat rozhodnutí ještě před skutečnou realizací investice, a to na základě odhadů budoucího vývoje a číselných údajů o trhu. Pokud se o několik let později ukáže, že se např. trhy vyvíjely jinak, intenzita podpory se přesto dodatečně neupravuje. Nyní musí Komise přijmout rozhodnutí po více než deseti letech od vydání původního oznámení. Přesto musí její posouzení vycházet z faktů a stavu věci, které byly známy v době vydání oznámení, nikoli z informací, které se objevily později.
6.1 EXISTENCE PODPORY PODLE ČL. 107 ODST. 1 SFEU
(59)
Dotčenou podporu poskytl členský stát ze státních zdrojů ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU (viz oddíl 2.1 tohoto rozhodnutí). Díky této podpoře získaly Glunz a OSBD výhodu, neboť by jinak musely celou investici pokrýt z vlastních prostředků. Velký objem dotčených dřevěných desek se přepravuje v mezinárodním měřítku, a proto mezi členskými státy v daném odvětví dřevozpracujícího průmyslu existuje obchod. Finanční výhody, které oba podniky získaly, tak mohly narušit hospodářskou soutěž způsobem, jenž může tento obchod mezi členskými státy negativně ovlivnit. Komise se proto domnívá, že oznámené opatření představuje státní podporu ve prospěch podniků Glunz a OSBD ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
6.2 OZNAMOVACÍ POVINNOST
(60)
Podle čl. 108 odst. 3 SFEU musí členské státy informovat Komisi o veškerých opatřeních podpory ještě před jejich realizací. Plánovaná podpora se poskytuje spolu se dvěma režimy regionální podpory, které Komise již schválila.
(61)
Podle víceodvětvového rámce z roku 1998 se schválené režimy pro intenzitu podpory, jež se má poskytnout velkým investičním projektům, nepoužijí, pokud výše dané podpory překračuje jisté prahové hodnoty.
(62)
Daná plánovaná podpora činí celkem 69 797 988 EUR. Pokud se má za to, že se podpora týká jediného investičního projektu, existuje podle bodu 2.1 ii) víceodvětvového rámce z roku 1998 povinnost ji oznámit, neboť celková výše podpory činí více než 50 milionů EUR.
(63)
Jak je uvedeno v oddíle 2.3 tohoto rozhodnutí, Německo ve svém oznámení podrobně vysvětlilo, že se tato podpora poskytuje pro jediný investiční projekt.
(64)
Podle bodu 7.2 pododstavce 2 víceodvětvového rámce z roku 1998 nesmí být jeden investiční projekt uměle rozdělen na dílčí projekty s cílem vyhnout se oznamovací povinnosti. V tomto případě to však stejně není významné. I kdyby se mělo za to, že se jedná o dva oddělené investiční projekty, musely by podpory pro investice do továrny podniku Glunz a továrny podniku OSBD přesto být oznámeny.
(65)
Komise proto dospěla k závěru, že je nutné, aby daná podpora byla oznámena a posouzena podle víceodvětvového rámce z roku 1998.
6.3 TŘI HODNOTICÍ KRITÉRIA VÍCEODVĚTVOVÉHO RÁMCE Z ROKU 1998
(66)
Aby bylo možné pro určitý projekt podpory určit její maximální přípustnou intenzitu, musí Komise podle víceodvětvového rámce z roku 1998 určit maximální intenzitu podpory (strop regionální podpory), jakou by mohl určitý podnik získat v dané oblasti podpory podle režimů regionální podpory, které byly platné a schválené v době vydání oznámení.
(67)
Protože bylo dané oznámení vydáno dne 7. srpna 2000, použije se mapa regionální podpory platná pro období 2000-2006 (16). Nettgau (spolková země Sasko-Anhaltsko) leží v oblasti podpory podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU, v níž strop regionální podpory (vyjádřený jako hrubý ekvivalent grantu) činil v době vydání oznámení 35 %. Komise konstatuje, že plánovaná intenzita podpory činící 35 % hrubých způsobilých nákladů platný strop regionální podpory nepřekračuje.
(68)
Podle víceodvětvového rámce z roku 1998 musí Komise na tuto intenzitu podpory činící 35 % použít tři opravné koeficienty, aby mohla pro dotčený projekt určit maximální přípustnou intenzitu podpory: faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T), faktor „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ (I) a faktor „regionální dopad“ (M).
(69)
Jak je uvedeno, KronoGroup dále tvrdí, že Komise měla podporu pro továrnu na OSB desky a podporu pro továrnu na třískové desky posuzovat odděleně, tj. nepočítat společnou intenzitu podpory s ohledem na celkový projekt, neboť obě investice a oba trhy s výrobky lze od sebe jasně odlišit.
(70)
Komise k tomu konstatuje, že bod 7.2 víceodvětvového rámce z roku 1998 definuje pojem „investiční projekt“ jako kapitálovou investici podniku, která slouží ke zřízení či rozšíření firmy či k zahájení činnosti, která má za cíl vytvoření zcela nového výrobku či zásadní změnu výrobního postupu stávající firmy.
(71)
Německo uvádí podrobné argumenty ohledně propojení obou továren, které byly na stejném místě zřízeny dvěma sesterskými společnostmi koncernu. Výrobní linky obou továren jsou propojeny společnou technickou infrastrukturou. OSB desky a třískové desky se podle informací Německa dále zpracovávají a kultivují ve stejném zařízení, v němž se brousí, spojují do vrstev, opatřují drážkami a pery. Jemné složky, které při zpracovávání OSB desek vznikají, se pak používají v sousední továrně na výrobu třískových desek. Obě továrny, včetně marketingu, nákupu a odbytu, jsou navíc společně centrálně spravovány.
(72)
Vzhledem k úzkému technickému, funkčnímu a správnímu propojení obou továren, které jsou zřízeny na stejném místě, představují investice do továrny na OSB desky a továrny na třískové desky jediný investiční projekt, tj. jsou investicí do zřízení nové firmy. Následuje výpočet maximální přípustné intenzity podpory poskytované pro celý investiční projekt.
6.3.1 FAKTOR DOKLÁDAJÍCÍ STAV HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE (T)
6.3.1.1 Příslušná ustanovení
(73)
Podle bodu 3.2 víceodvětvového rámce z roku 1998 představuje povolení podpory ve prospěch podniku v odvětví s nadměrnou strukturální kapacitou mimořádné riziko narušení hospodářské soutěže. Jakékoliv rozšíření kapacity, které není vyrovnáno snížením kapacity na jiném místě, zostřuje problém nadměrné strukturální kapacity. Komise konstatuje, že oznámený projekt vytvoří na vnitřním trhu další kapacity. Při určování faktoru T je proto nutné posoudit, zda se bude projekt realizovat v odvětví/pododvětví s nadměrnou strukturální kapacitou.
(74)
Pokud jsou ohledně využití kapacity k dispozici dostatečné údaje, musí se Komise podle bodu 3.3 víceodvětvového rámce z roku 1998 ve své analýze k určení faktoru T omezit na analýzu možné existence strukturálních/vysokých nadměrných kapacit v dotčeném odvětví/pododvětví.
(75)
Podle bodu 3.4 víceodvětvového rámce z roku 1998 zjišťuje Komise, zda k investici dochází na trhu v propadu jen v tom případě, kdy ohledně využití kapacity dostatečné údaje k dispozici nejsou. Podle rozsudku Tribunálu (T-27/02 Kronofrance v. Komise) je třeba chápat body 3.4 a 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 v tom smyslu, že Komise musí posoudit, zda je dotčený trh v propadu, pokud na základě údajů o využití kapacity daného odvětví nemůže dojít ke kladnému závěru, že strukturální nadměrná kapacita existuje. Soudní dvůr rozsudkem Německo a další v. Kronofrance tento rozsudek Tribunálu potvrdil.
(76)
Proto Komise nejprve posoudí, zda jsou ohledně využití kapacity k dispozici dostatečné údaje. Pokud tomu tak není nebo pokud z uvedených údajů vyplývá, že strukturální nadměrné kapacity neexistují, Komise na základě údajů o zjevné spotřebě posoudí, zda jde o trh v propadu. Podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce musí Komise zároveň určit, zda podíl příjemců na trhu činil ještě před podáním žádosti o podporu 40 %.
(77)
Údaje o trhu týkající se využití kapacity musí být určeny podle nejnižšího stupně klasifikace NACE. Aby Komise mohla vymezit, zda jde o trh v propadu a zda bude překročen strop pro podíl na trhu, musí navíc vymezit relevantní trh výrobku/výrobků, kterých se dotčený investiční projekt týká.
6.3.1.2 Dotčené výrobky
(78)
Investiční projekt se týká výroby OSB desek (desek z orientovaných plochých třísek, „Oriented Strand Board“) a třískových desek.
(79)
Třískové desky se vyrábějí tak, že se dezintegrované třísky z kulatiny a/nebo znovu použité dřevěné třísky spojí organickým pojivem. Tyto desky se používají převážně v nábytkářském průmyslu a v oblasti interiéru.
(80)
OSB desky se vyrábějí tak, že se třísky z borového dřeva spojují do tří vrstev. OSB desky se používají především při stavbě montovaných domů, v obalovém průmyslu a k renovaci starých budov. Technologie orientovaných plochých třísek byla vyvinuta v padesátých letech minulého století v severní Americe. V osmdesátých a devadesátých letech minulého století se orientované ploché třísky prosadily na trhu s dřevěnými deskami a od té doby se používají jako náhrada dražší překližky/překližky z měkkého dřeva.
6.3.1.3 Relevantní trh
(81)
Podle bodu 7.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 zahrnuje relevantní trh výrobky investičního projektu a výrobky, které jsou spotřebitelem (z důvodu zvláštních vlastností těchto výrobků, jejich ceny a zamýšleného užití) nebo výrobcem (z důvodu flexibility výrobních linek) považovány za jejich náhradu. Relevantní zeměpisný trh obecně zahrnuje oblast EHP nebo případně některou jeho podstatnou část, pokud se v ní konkurenční podmínky dostatečně odlišují od ostatních oblastí EHP.
(82)
Projekt se týká výroby OSB desek a třískových desek. Podle informací poskytnutých Německem nelze v daných výrobních linkách vyrábět více různých výrobků, nýbrž pouze modifikace jediného výrobku s různou kvalitou povrchu. Z toho důvodu lze z výrobního hlediska vyloučit náhradu z důvodu flexibility výrobních linek.
(83)
Na straně poptávky jsou však třískové desky a desky OSB do jisté míry nahraditelné, zejména v oblasti stavby montovaných domů. Tato náhrada se však týká pouze necelých 10 % objemu trhu a je tedy nutné označit ji za omezenou (17). Důvodem jsou zřejmě účely konečného využití a značný rozdíl v cenách (cena OSB desek činí 285 EUR/m3 a cena třískových desek 117 EUR/m3). Komise se domnívá, že daná nahraditelnost je příliš malá, aby odůvodnila přiřazení OSB desek a třískových desek ke stejnému výrobkovému trhu.
(84)
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU vyjádřila Komise názor, že třískové desky tvoří oddělený výrobkový trh. Protože tento názor nebyl zpochybněn, Komise konstatuje, že třískové desky budou pro účely tohoto posouzení považovány za samostatný relevantní výrobkový trh.
(85)
Pokud jde o OSB desky bylo v rozhodnutí o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU konstatováno, že v EHP existuje mezi OSB deskami a překližkou (jejími určitými druhy/kategoriemi) jistá nahraditelnost
(86)
Překližka je víceúčelová polymerová dřevěná a vrstvená deska. Skládá se v zásadě z lichého počtu tenkých vrstev dřeva, dýh, které se spojují syntetickými nebo přírodními lepidly. Existují překližky z měkkého i tvrdého dřeva. Měkké dřevo, jako je jedlové, smrkové a borové dřevo, je (převážně) dřevo stálezelených jehličnatých stromů (výraz neodkazuje na tvrdost dřeva), tvrdé dřevo je dřevo stromů se širokými listy, stromů, které plodí ovoce a ořechy a v zimě mají většinou vegetativní klid.
(87)
Aby si Komise ujasnila, do jaké míry jsou OSB desky a různé druhy/kategorie překližky nahraditelné, vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k vymezení trhu, ke kterému OSB desky patří.
(88)
Ze stanovisek, jež zaslaly Německo a KronoGroup, jeden z nejdůležitějších konkurentů příjemce podpory, shodně vyplývá, že relevantní trh zahrnuje OSB desky a překližku, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Pouze v případě těchto konečných užití je možné OSB desky a překližku vzájemně nahradit z více než 50 %. U dopravních prostředků (poměr tloušťka/váha) a v nábytkářském průmyslu (optické vlastnosti) však lze z důvodu rozdílných vlastností materiálu vzájemně nahradit pouze ve velmi malé míře (méně než 20 %). Tyto argumety a míru nahraditelnosti jednotlivých konečných užití potvrdily studie firmy Jaakko Pöyry (18).
(89)
Konečná užití uvedená v 88. bodě odůvodnění jsou téměř stejná jako konečná užití překližky z měkkého dřeva (jediný rozdíl spočívá v tom, že překližka z měkkého dřeva se na rozdíl od OSB desek navíc používá ve stavebním průmyslu). Nahraditelnost OSB desek a překližky z tvrdého dřeva však oproti tomu není dostatečně velká, aby odůvodnila jejich přiřazení ke stejnému relevantnímu trhu.
(90)
Komise proto jako relevantní trh, ke kterému patří OSB desky, určuje trh s OSB deskami a překližkou, jejichž konečná užití slouží jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina i vnitřní obložení a obložení stěn. Tento trh je se do velké míry shoduje s trhem s OSB deskami a překližkou z měkkého dřeva.
(91)
Třebaže se velké množství dřevěných desek přepravuje přes hranice, jde o objemný a těžký výrobek. Jejich doprava na velké vzdálenosti je tedy zpravidla drahá, a proto se desky přepravují do vzdálenosti jen asi 800 km. Jednotlivé oblasti dodávky lze popsat jako několik kruhů, které se vzájemně překrývají, v jejichž centru leží daná výrobní továrna. Protože jsou jednotlivé výrobní továrny rozptýleny a přirozené oblasti dodávky se překrývají v různé míře, přesouvají se důsledky částečně z jednoho kruhu do jiného. Lze se proto domnívat, že relevantním zeměpisným trhem pro oba dotčené výrobky je EHP (19).
6.3.1.4 Údaje o využití kapacity
(92)
Podle bodu 7.7 víceodvětvového rámce z roku 1998 existuje nadměrná strukturální kapacita, pokud je míra využití kapacit dotčeného odvětví/pododvětví v průměru po dobu posledních pěti let o více než dva procentní body nižší než míra využití kapacit zpracovatelského průmyslu jako celku. Nadměrná strukturální kapacita je kvalifikovaná jako závažná, jestliže činí rozdíl v porovnání s průměrem zpracovatelského průmyslu více než pět procentních bodů.
(93)
Podle poznámky pod čarou č. 13 víceodvětvového rámce z roku 1998 musí být údaje o trhu týkající se využití kapacity určeny podle nejnižšího stupně klasifikace NACE. Komise se domnívá, že výroba OSB desek a třískových desek podniky Glunz a OSBD odpovídá třídě 20.20 klasifikace NACE (výroba desek z dýhy a překližky, dřevovláknitých desek a dřevotřískových desek), neboť na výrobu třískových desek, překližky a OSB desek připadá 81 % celkové výroby dřevěných desek v Evropě (20). Komise proto považuje za přiměřené vycházet při posouzení využití kapacity z třídy 20.20 klasifikace NACE.
(94)
Německo předložilo údaje o průměrné míře využití za roky 1994-1998 (údaje ohledně těchto pěti let byly v době vydání oznámení k dispozici) třídy 20.20 klasifikace NACE v EHP, pokud jde o výrobu dřevěných desek. Tyto údaje, které pocházejí ze studie nezávislého odborného znalce (21), splňují požadavky bodu 7.7 víceodvětvového rámce, neboť odpovídají odvětví na nejnižším stupni klasifikace NACE.
(95)
Odborný znalec určil za základ pro výpočet roční kapacity denní kapacitu (23 hod.in) výrobní linky za 300 dní v roce. Tento základ pro výpočet roční kapacity určil s pomocí informací, které získal od průmyslu a ze své vlastní databáze („Wood-Based Panel Mill Databank“) a které se týkají údajů o kapacitách jednotlivých továren a lisovacích zařízení. Zjištěný údaj o kapacitě (23 hod/300 dní) zohledňuje rozdíly mezi stroji, pokud jde o typ a rok výroby, a uspořádání továren.
(96)
Studie dospěla k závěru, že roční míra využití kapacity v letech 1994-1998 (údaje ohledně těchto pěti let byly v době vydání oznámení k dispozici) činila v EHP u třískových desek 88,8 %, u OSB desek 80,4 %, u třískových desek a OSB desek společně 88,8 % a u dřevěných desek celkem (NACE 20.20) 85 %.
(97)
Celkové využití kapacity průmyslu s dřevěnými deskami (NACE 20.20) v EHP dokládá následující tabulka:
1994
1995
1996
1997
1998
Výroba celkem (v 1 000 m3)
30,673
32,412
32,566
35,178
36,481
Kapacita celkem (v 1 000 m3)
36,776
37,148
40,034
40,545
41,787
Míra využití
83 %
87 %
81 %
87 %
87 %
(98)
Komise také zohlednila druhou studii (22), kterou zadala. Tato druhá studie vycházela z denní kapacity 22 hodin a roční kapacity 345 dní za roky 1995-1997, přičemž průměrné využití kapacity určila na 81,8 %. Tato druhá studie zřejmě vychází pouze z průměrné roční kapacity moderních zařízení, kromě toho v ní chybí údaje za ostatní roky v období 1994-1998.
(99)
Podle bodu 3.1 víceodvětvového rámce za rok 1998 Komise při posouzení pravděpodobných důsledků pro hospodářskou soutěž na relevantním trhu rovněž zohlední údaje z nezávislých externích zdrojů. Pokud není snadné takové údaje získat, Komise plně zohlední příslušné údaje předložené členskými státy. Komise pokládá studii, kterou předložilo Německo, za dostatečně důvěryhodnou. Druhá studie, která nebyla úplná, by navíc dospěla ke stejnému závěru.
(100)
V období 1994-1998 činila roční průměrná míra využití kapacit v celém zpracovatelském průmyslu Unie 81,72 %.
(101)
Poté co Komise zohlednila výše uvedené, dospěla k závěru, že investiční projekt způsobí zvýšení kapacity v odvětví, ve kterém neexistuje nadměrná kapacita. Podle rozsudku Tribunálu Kronofrance v. Komise musí však Komise - pokud dospěje k závěru, že nadměrná strukturální kapacita neexistuje, jak je tomu v tomto případě - přezkoumat otázku, zda je dotčený trh v propadu.
6.3.1.5 Údaje o zjevné spotřebě
(102)
Aby Komise zjistila, zda je dotčený trh v propadu, srovnává podle bodu 3.4 víceodvětvového rámce z roku 1998 vývoj zjevné spotřeby dotčených výrobků (tj. výroba plus dovoz mínus vývoz) s mírou růstu celého zpracovatelského průmyslu v EHP.
(103)
Podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 se dotčený výrobkový trh považuje za trh v propadu, pokud je střední roční míra růstu zjevné spotřeby daného výrobku v posledních pěti letech značně (minimálně o 10 %) nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP. Výjimkou je případ, kdy lze u daného výrobku pozorovat silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky. Trh v absolutním propadu je trh, na němž byla střední míra růstu zjevné spotřeby v posledních pěti letech negativní.
(104)
Průměrná roční míra růstu zpracovatelského průmyslu v EHP činila v letech 1993-1998 (23) celkem 5,78 %.
(105)
Ze studie nezávislého odborného znalce (24), která uvádí údaje o hodnotě zjevné spotřeby třískových desek (v miliardách EUR), vyplývají následující čísla za období 1993-1998 (údaje ohledně těchto šesti let byly v době vydání oznámení k dispozici):
V miliardách EUR
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Roční růst
Třískové desky
4,61
4,78
5,91
4,98
5,71
5,65
4,15 %
(106)
Komise konstatuje, že rozdíl v růstu (5,78 % v porovnání s 4,15 %) činí více než 10 %. Stejně je tomu i v případě, kdy se vychází z čísel do roku 1999 (tj. z čísel za období 1994-1999), jak navrhovala KronoGroup.
(107)
Německo ve svém stanovisku odkazuje na bod 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998, podle kterého není trh v relativním propadu, pokud lze u daného výrobku pozorovat silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky, a to i v případě, že roční míra růstu je nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP. Za tímto účelem Německo odkazuje na studii, ze které vyplývá, že zjevná spotřeba třískových desek v období 1973-2003 vzrostla o 36 % rychleji než přidaná hodnota ve zpracovatelském průmyslu.
(108)
Podle názoru Komise tato okolnost dostatečně nedokazuje silnou tendenci růstu při relativní míře růstu poptávky po třískových deskách. Tato podmínka víceodvětvového rámce z roku 1998 se týká situace, kdy je sice průměrná roční míra růstu relevantního trhu v minulých pěti letech nízká, avšak v posledních letech je patrný jasný vzestupný trend růstu, který by mohl trvat i v příštích letech (tj. krátkodobě), až se daná podporovaná investice realizuje. Tím se má zajistit omezení negativního dopadu na hospodářskou soutěž, jež by způsobila daná podpora.
(109)
Daná studie však vychází z velmi dlouhodobých údajů, které neumožňují prognózu pro nejbližší budoucnost, která je pro posouzení dopadů investice důležitější. Studie navíc obsahuje údaje do roku 2003, které v době původního oznámení v roce 2000 nebyly k dispozici.
(110)
Komise má proto za to, že trh s třískovými deskami je podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 trhem v relativním propadu a faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T) tohoto výrobku má mít hodnotu 0,75.
(111)
Průměrná roční míra růstu zpracovatelského průmyslu v EHP činila v letech 1993-1998 5,78 %.
(112)
Německo ve svém oznámení odkazuje na studii nezávislého poradce (25), která obsahuje následující údaje k hodnotě zjevné spotřeby OSB desek a překližky v jejich konečných užitích jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina a vnitřní obložení v EHP v období 1993-1998 (v miliardách EUR):
1993
1994
1995
1996
1997
1998
Roční růst
OSB desky
0,05
0,06
0,08
0,10
0,13
0,18
31,321 %
Překližka - kategorie
0,46
0,55
0,55
0,48
0,50
0,49
1,175 %
Kategorie OSB desky a překližka (26)
0,51
0,61
0,63
0,58
0,63
0,67
5,765 %
(113)
V případě relevantního trhu, ke kterému patří OSB desky a kategorie překližky v konečných užitích jako obaly, oplocení, krovy, podlahová krytina a vnitřní obložení, tak rozdíl v růstu (5,765 % v porovnání s 5,78 %) nečiní více než 10 %. Proto relevantní trh není podle bodu 7.8 víceodvětvového rámce z roku 1998 trhem v propadu, faktor dokládající stav hospodářské soutěže (T) má tedy mít pro trh s OSB deskami hodnotu 1.
6.3.1.6 Podíly na relevantním trhu
(114)
Při určování faktoru stavu hospodářské soutěže musí Komise podle bodu 3.6 víceodvětvového rámce z roku 1998 také posoudit, zda podíl skupiny, ke které patří Glunz a OSBD, činí na relevantním trhu 40 % či více. Pokud by tomu tak bylo, hrozilo by, že poskytnutí podpory v maximální výši, jaká je v dotčené oblasti zpravidla přípustná, nadmíru naruší hospodářskou soutěž.
(115)
Německo předložilo následující údaje ohledně podílů na trhu skupiny SONAE (mateřská společnost podniku TAFISA, ke kterému patří Glunz a OSBD) na úrovni EHP (27) v roce 1999 (před investicí) a v roce 2002 (po realizaci investice):
Výrobkové trhy
1999 (před investicí)
2002 (po realizaci investice)
Třískové desky
(…)
(…)
Kategorie OSB desek a překližky (28)
(…)
(…)
(116)
Předložená čísla ukazují, že podíl skupiny SONAE na relevantních trzích v době oznámení nepřesáhl hodnotu 40 %. Proto není nutné snížit zjištěné faktory dokládající stav hospodářské soutěže.
6.3.2 FAKTOR „POMĚR MEZI KAPITÁLEM A ZAMĚSTNANOSTÍ“ (I)
(117)
KronoGroup zastávala ve svém stanovisku názor, že pracovní místa, která byla v důsledku uzavření továrny na třískové desky podniku Glunz v Sassenbergu přesunuta, by při určování faktorů „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“ neměla být zohledněna (posouzení obou faktorů závisí na počtu pracovních míst, která se díky investici vytvoří). Pokud by se totiž zohlednila, odporovalo by to podle mínění KronoGroup cíli, který stanoví víceodvětvový rámec z roku 1998, totiž vytvořit v dotčených oblastech pracovní místa pro občany na místě.
(118)
Slovní spojení „vytvoření pracovních míst“ ve smyslu víceodvětvového rámce z roku 1998 je třeba chápat v souvislosti s podporovanou oblastí, neboť daný projekt podporuje vytvořením pracovních míst v této oblasti regionální rozvoj. Proto se zdá, že je oprávněné uznat pracovní místa, jež jsou pro dotčenou oblast novými místy, za „vytvořená místa“. Vytvoření pracovních míst v podporované oblasti je díky vedlejším účinkům pro danou oblast pozitivní, a to i v případě, že se daná místa obsadí pracovníky, kteří sem dojíždějí ze sousední oblasti (v tomto konkrétním případě je sousední oblastí oblast, která nezískává podporu a leží ve stejném členském státě). Proto dané vytvoření pracovních míst splňuje hlavní cíl regionálních podpor.
(119)
Komise proto zohlední tato pracovní místa při určování faktorů investičního projektu „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“ a „regionální dopad“.
(120)
Faktor „poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“, který stanoví víceodvětvový rámec z roku 1998, slouží k úpravě maximální přípustné intenzity podpory, aby se upřednostnily ty projekty, které efektivně více přispívají ke snížení nezaměstnanosti tím, že přímo vytvářejí relativně mnoho nových pracovních míst.
(121)
Různé faktory „poměru mezi kapitálem a zaměstnaností“ jsou uvedeny v bodě 3.10.2 víceodvětvového rámce z roku 1998. V tomto konkrétním případě se investicemi, které celkem činí 199 400 000 EUR, vytvoří 355 pracovních míst. To se rovná poměru 561 700 EUR/jedno pracovní místo. Faktor „I“ pro úpravu maximální přípustné intenzity podpory tedy činí 0,8.
6.3.3 FAKTOR „REGIONÁLNÍ DOPAD“ (M)
(122)
Faktor „regionální dopad“ zohledňuje pozitivní účinky, jaké má podporovaná nová investice na ekonomiku dotčené podporované oblasti. Vytvoření pracovních míst může sloužit jako měřítko způsobu, jakým projekt přispívá k rozvoji dotčené oblasti. Pomocí investice, která si vyžaduje značný kapitál, se může v dotčené podporované oblasti, popř. v sousedních podporovaných oblastech, nepřímo vytvořit mnoho pracovních míst. Vytvořením pracovních míst se v této souvislosti rozumí vytvoření míst, která byla přímo vytvořena projektem, a také místa, která vytvořili přímí dodavatelé a odběratelé v reakci na podporovanou investici.
(123)
V době vydání oznámení dne 7. srpna 2000 Německo odhadlo počet pracovních míst, která měla vzniknout díky investici po dostavbě střediska pro zpracování dřeva, na 520 a rozdělilo je podle potřeby jednotlivých oblastí výroby takto:
Výroba OSB desek
Nepřímo vytvořená pracovní místa
Výroba OSB desek
Doplňkové pracovní síly
Výroba třískových desek
Nepřímo vytvořená pracovní místa
Výroba třískových desek
Doplňkové pracovní síly
Celkem
Zpracování dřeva
61
11
70
12
154
Doprava dřeva do továrny
42
8
77
14
141
Doprava lepidel do továrny
5
8
13
Doprava paliva do továrny
2
3
5
Doprava melaminového papíru
1
1
Doprava z továrny k zákazníkům
50
9
76
14
149
Služby (údržba, opravy zařízení)
17
3
17
3
40
Úklidové služby
5
5
10
Ubytování zaměstnanců, uskladnění spotřebního zboží pro zaměstnance
2
5
7
Celkem
184
31
262
43
520
(124)
Odhad nově vzniklých pracovních míst byl vypočítán takto:
(125)
Podle informací Německa nejvíce pracovních míst, která nepřímo vytvoří obě oblasti výroby, vznikne díky dodávkám materiálu do továren a dodávkám konečných výrobků zákazníkům (309 míst).
(126)
OSB výrobků by se podle odhadů mělo vyrobit asi […] m3, což by mělo vést k prodeji asi […] m3. K výrobě jednoho kubického metru konečného výrobku je zapotřebí asi […] m3 dřeva, což odpovídá potřebě dřeva asi […] m3/rok. Roční potřeba lepidel a chemikálií se odhaduje na […] t a roční potřeba paliva na […] t.
(127)
Surovinou pro OSB výrobky je ze 100 % dřevo, které se těží v oblasti do 100 km od továrny. Odhaduje se, že továrny budou denně potřebovat […] m3 dřeva, které budou dopravovat nákladní vozidla s přepravní kapacitou […] m3. Pokud dvakrát denně pojede 39 nákladních vozidel (s přepravní kapacitou […] m3) s 39 řidiči, osmi doplňkovými pracovními silami a třemi mechaniky, nepřímo vznikne 50 pracovních míst. Komise se však domnívá, že místa doplňkových pracovních sil neodpovídají definici pracovních míst podle bodů 3.7 a 7.5 víceodvětvového rámce z roku 1998 (29). Komise proto může pouze uznat, že přepravou materiálu k továrnám nepřímo vznikne 42 pracovních míst.
(128)
Předpokládaný prodej […] m3 by při 251 pracovním dni znamenal […] m3 OSB výrobků za den, které by se přepravovaly v nákladních vozidlech s přepravní kapacitou […] m3. 46 jízd denně si vyžaduje 46 řidičů, devět doplňkových pracovních sil a čtyři mechaniky, tj. nepřímo by se vytvořilo 59 nových pracovních míst. Bez doplňkových pracovních sil by tak nepřímo díky přepravě konečných výrobků k zákazníkům vzniklo 50 pracovních míst.
(129)
Výrobní kapacita továrny na třískové desky se odhaduje na asi […] m3 hrubě opracovaných třískových desek a na […] m3 desek pokrytých vrstvou. Hrubě opracovaných třískových desek by se mělo prodat […] m3 a desek pokrytých vrstvou […] m3. Rozdíl mezi předpokládanými kapacitami a odhadovaným objemem prodeje vyplývá ze skutečnosti, že velká část třískových desek se pokrývá vrstvou. Celková poptávka po dřevě je udávána na […] m3 za rok. Roční potřeba lepidel a chemikálií se odhaduje na […] t a roční potřeba paliva na […] t.
(130)
Také v případě třískových desek se dřevo do továren dováží z okolí asi do 100 km. Odhaduje se, že denně bude potřeba […] m3 kulatiny, […] m3 dřeva na obaly a […] m3 třísek. Odhaduje se, že bude nutné přepravit […] m3 klád a […] m3 dřeva na obaly a […] m3 třísek. S tím je spojeno 72 jízd denně, pro které je třeba 72 řidičů a 14 doplňkových pracovních sil, jakož i pět mechaniků, což by nepřímo vytvořilo celkem 91 pracovních míst. Pokud nezohledníme doplňkové pracovní síly, vytvoří se v rámci dodávek materiálu do továrny na třískové desky 77 pracovních míst.
(131)
Předpokládaný prodej […] m3/rok by při 251 pracovním dni znamenal […] m3 třískových desek za den, které by se přepravovaly v nákladních vozidlech s přepravní kapacitou […] m3. Pokud se od odhadovaného počtu 71 řidičů, 14 doplňkových pracovních sil a pěti mechaniků odečtou doplňkové pracovní síly, lze uznat, že se v rámci dopravy konečného výrobku k zákazníkům nepřímo vytvoří 76 pracovních míst.
(132)
Německo neuvedlo informace ohledně 19 pracovních míst, která mají být vytvořena v rámci dopravy lepidel, paliva a melaminového papíru do obou továren. Komise však tento počet považuje za reálný.
(133)
Komise proto předpokládá, že v rámci dopravy lze nepřímo vytvořit celkem 264 pracovních míst.
(134)
Druhým důležitým zdrojem nepřímo vytvořených pracovních míst je při 251 pracovním dni v roce zpracování dřeva.
(135)
Pro výrobu OSB desek je denně zapotřebí […] m3 dřeva, z toho 95 % se zpracovává mechanicky a 5 % manuálně. Na mechanické zpracování […] m3 je zapotřebí 25 pracovních skupin, z nichž každou tvoří dva pracovníci obsluhující stroje a dva dřevaři, přičemž vždy šest pracovních skupin má k dispozici jednoho doplňkového pracovníka. Každá pracovní skupina denně zpracuje […] m3 dřeva. Zpracování dřeva tedy vytváří 54 pracovních míst. Na manuální zpracování […] m3 dřeva je zapotřebí 13 lesních dělníků, kteří denně zpracují […] m3 dřeva. Podle informací Německa vznikne dodatečně k 67 nepřímo vytvořeným pracovním místům ještě 13 míst pro doplňkové síly, což odpovídá celkovému počtu 80 pracovních míst. Protože z uvedených nepřímo vytvořených 67 pracovních míst pouze 61 míst vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, lze zohlednit pouze těchto 61 míst.
(136)
Pro výrobu třískových desek je denně zapotřebí […] m3 dřeva, z toho 95 % se zpracovává mechanicky a 5 % manuálně. Na základě stejných výpočtů, jež byly použity pro lesnické činnosti spojené s výrobou OSB desek, Německo dospělo k počtu 41 nepřímo vytvořených pracovních míst, včetně pěti míst pro doplňkové síly. Protože z uvedených nepřímo vytvořených 41 pracovních míst pouze 32 míst vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, lze zohlednit pouze těchto 32 míst.
(137)
Německo předpokládá, že při denním množství […] m3 dřeva na obaly nepřímo vznikne: 36 pracovních míst pro těžbu dřeva, jeho přepravu a rozdělení podle velikosti, sedm míst pro doplňkové síly a sedm míst pro nákup materiálu, logistiku atd. Z 43 nepřímo vytvořených pracovních míst však pouze 38 vznikne v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory.
(138)
Komise se proto domnívá, že v rámci lesnických činností bude nepřímo vytvořeno 131 pracovních míst.
(139)
Německo nepředložilo informace ohledně vytvoření 51 pracovních míst plus šesti doplňkových sil v odvětví služeb, ani ohledně jejich ubytování a uskladnění spotřebního zboží pro zaměstnance. Některá dotčená pracovní místa mohou obě továrny sdílet, Komise proto považuje za reálný odhad pouze 45 nepřímo vytvořených pracovních míst.
(140)
Z výše uvedeného vyplývá, že v oblasti podpory, popř. v sousedních oblastech podpory, nepřímo vznikne 440 pracovních míst. Pokud se nezohlední nepřímo vytvořená pracovní místa, která se pouze garantují, jde o celkem 407 nepřímo vytvořených pracovních míst. V porovnání s 355 přímo vytvořenými pracovními místy překračuje daný poměr v obou případech 100 % (440, popř. 407), z čehož vyplývá faktor „regionální dopad“ 1,5.
6.3.4 INTENZITA PODPORY, KTERÁ JE PRO INVESTIČNÍ PROJEKT MAXIMÁLNĚ PŘÍPUSTNÁ
(141)
Maximálně přípustná intenzita podpory se vypočítá podle bodu 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 pomocí vzorce R × T × I × M (30).
(142)
Faktor „T“ dokládající stav hospodářské soutěže se u obou dotčených výrobků liší (pro OSB desky má hodnotu 1, pro třískové desky 0,75), je proto nutné stanovit, jak se faktor „T“ vypočte společně pro celý projekt. Víceodvětvový rámec z roku 1998 v tomto ohledu neobsahuje žádné pokyny.
(143)
V podobném případě, který se také řešil v rámci víceodvětvového rámce z roku 1998 a týkal se dvou výrobků s rozdílnými faktory hospodářské soutěže (věc C 15/06 - Pilkington (31)) Komise konstatovala, že by bylo umělé stanovit oba faktory hospodářské soutěže na základě relativní hodnoty investice pro každý z dotčených výrobků, neboť uvedený projekt se týkal plně integrované továrny. Komise tedy pro posouzení použila poměr kapacit vytvořených pro oba dotčené výrobky.
(144)
Tento konkrétní projekt se týká, jak je uvedeno v oddíle 2.3 tohoto rozhodnutí, dvou vzájemně spojených továren (továrny na OSB desky a továrny na třískové desky), které jsou propojeny společnou technickou infrastrukturou a jsou společně spravovány. Je možné rozlišit, jaké náklady způsobilé pro podporu se pojí s každou jednotlivou továrnou. Na rozdíl od rozhodnutí ve věci Pilkington lze v tomto případě tedy pro společný výpočet faktoru „T“ použít poměr způsobilých investičních nákladů na oba výrobky.
(145)
Ve svém stanovisku k rozhodnutí o zahájení řízení Německo navrhlo třetí možnost pro posouzení rozdílných faktorů „T“ obou výrobků, tj. jako referenční hodnotu navrhlo použít příspěvky na úhradu (32) obou výrobních linek. Podle informací poskytnutých Německem se tak zajistí, že se zohlední, jak oba dotčené výrobky přispívají k hospodářským výsledkům podniku.
(146)
V závislosti na uplatněném přístupu by společný faktor T celého investičního projektu činil 0,86 (výpočet na základě poměru kapacit (33)), 0,85 (výpočet na základě poměru investičních nákladů (34)) nebo 0,92 (výpočet na základě poměru příspěvků na úhradu (35)).
(147)
Zbývající dva faktory potřebné pro výpočet maximální přípustné intenzity podpory činí 0,8 („poměr mezi kapitálem a zaměstnaností“, I) a 1,5 („regionální dopad“, M). Maximální přípustná intenzita podpory vypočtená na základě vzorce R × T × I × M podle bodu 3.10 víceodvětvového rámce z roku 1998 proto činí 36,12 %, 35,70 %, popř. 38,64 %. 35 % intenzita podpory, kterou Německo oznámilo, je tedy v každém případě s víceodvětvovým rámcem z roku 1998 slučitelná.
(148)
Není tedy nutné určit, na základě kterého přístupu se vypočítá společný faktor „T“. Přístup, který navrhlo Německo (tj. přístup, který vede k nejpříznivějšímu výsledku), je však nutné v každém případě odmítnout, neboť vychází z údajů z roku 2004, které v době oznámení nebyly k dispozici.
6.3.5 PŘÍKAZ K NAVRÁCENÍ PROTIPRÁVNÍCH PODPOR NEBUDE VYDÁN
(149)
Je třeba připomenout, že Německo již příjemcům vyplatilo podporu v celkové výši […] EUR (z celkové povolené částky 69 797 988 EUR).
(150)
KronoGroup ve svém stanovisku vyjádřila názor, že Komise měla přikázat prozatímní navrácení podpory podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 659/1999.
(151)
Příkaz k navrácení podpory je mimořádné opatření. Komise k němu smí přistoupit jen tehdy, pokud jsou splněny příslušné podmínky uvedené v článku 11 prováděcího nařízení (ES) č. 659/1999. KronoGroup neuvedla žádné argumenty, které by přesvědčivě doložily, že takové podmínky jsou splněny. Příkaz k navrácení podpory by byl v tomto konkrétním případě každopádně nepřiměřený.
VII. ZÁVĚR
(152)
Komise konstatuje, že Německo poskytnutím sporné podpory porušilo čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. 35 % intenzita podpory, kterou Německo použilo, je však s víceodvětvovým rámcem z roku 1998 slučitelná. Spornou podporu tedy lze považovat za slučitelnou s vnitřním trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora poskytnutá Německem ve prospěch podniků Glunz AG a OSB Deutschland GmbH ve výši 69 797 988 EUR je podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 23. března 2011.