RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 512/2010
af 14. juni 2010
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af ammoniumnitrat med oprindelse i Ukraine efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), som ophæver Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (2) (i det følgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 132/2001 (3) indførte Rådet den 22. januar 2001 en endelig antidumpingtold (i det følgende benævnt »de gældende foranstaltninger«) på 33,25 EUR pr. ton på importen af ammoniumnitrat (i det følgende benævnt »AN«) henhørende under KN-kode 3102 30 90 og 3102 40 90 med oprindelse i bl.a. Ukraine. Den undersøgelse, som førte til disse foranstaltninger, vil i det følgende blive benævnt »den oprindelige undersøgelse«.
(2)
Den 17. maj 2004 fritog Rådet ved forordning (EF) nr. 993/2004 (4) efter en delvis interimsundersøgelse import til Unionen af AN produceret af virksomheder, hvis tilsagn Kommissionen ville acceptere, fra den antidumpingtold, som indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 132/2001. Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1001/2004 (5), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1996/2004 (6), blev der godtaget tilsagn i en periode, der løb indtil 20. maj 2005. Formålet med disse tilsagn var at tage hensyn til visse følger af, at EU blev udvidet til at omfatte 25 medlemsstater.
(3)
Efter en interimsundersøgelse, der var begrænset til at omfatte definitionen af den pågældende vare, besluttede Rådet ved forordning (EF) nr. 945/2005 (7), at definitionen af den pågældende vare skulle præciseres, og at de gældende foranstaltninger skulle gælde for den pågældende vare, når den sammen med andre marginale stoffer og næringsstoffer indgik i andre gødninger, i forhold til deres indhold af ammoniumnitrat.
(4)
Efter en udløbsundersøgelse besluttede Rådet ved forordning (EF) nr. 442/2007 (8) at forlænge de gældende foranstaltninger, som præciseret ved forordning (EF) nr. 945/2005, i en periode på to år.
(5)
Ved forordning (EF) nr. 661/2008 (9) indførte Rådet efter en udløbsundersøgelse endelige antidumpingforanstaltninger over for importen af AN med oprindelse i Rusland.
(6)
Ved forordning (EF) nr. 662/2008 (10) ændrede Rådet forordning (EF) nr. 442/2007 ved at godtage det pristilsagn, som en af de eksporterende producenter afgav.
2. Anmodning om en fornyet undersøgelse
(7)
Den 22. januar 2009 blev der indsendt en anmodning om en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb den 17. oktober 2008 (11). Anmodningen blev indgivet af European Fertilizer Manufacturers' Association (EFMA - i det følgende benævnt »ansøgeren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede EU-produktion af AN.
(8)
Ansøgeren hævdede og fremlagde tilstrækkeligt umiddelbart bevis for, at der er sandsynlighed for, at der igen ville finde dumping sted med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen på grund af import af AN med oprindelse i Ukraine (i det følgende benævnt »det pågældende land«).
(9)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse og offentliggjorde den 23. april 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (12) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
3. Undersøgelse
3.1. Undersøgelsesperiode
(10)
Undersøgelsen af sandsynligheden for, at der fortsat eller igen ville finde dumping sted, omfattede perioden fra den 1. april 2008 til den 31. marts 2009 (i det følgende benævnt »nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der var relevante for en vurdering af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 2005 til udløbet af NUP (i det følgende benævnt »den betragtede periode«).
3.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(11)
Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, importører og brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt disses sammenslutninger, repræsentanterne for eksportlandet, ansøgeren og EU-producenterne om indledningen af udløbsundersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(12)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(13)
I betragtning af det store antal EU-producenter og EU-importører blev det fundet passende at undersøge, hvorvidt der burde udtages stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og indberette de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, til Kommissionen.
(14)
Efter en undersøgelse af de afgivne oplysninger blev det i betragtning af, at 12 EU-producenter gav udtryk for samarbejdsvilje, besluttet, at det var nødvendigt at udtage en stikprøve blandt disse. Ingen importører gav sig til kende og indgav de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(15)
Tolv EU-producenter, der tegnede sig for ca. 80 % af den samlede EU-produktion i NUP, besvarede stikprøveskemaet korrekt inden for den fastsatte frist og indvilligede formelt i at samarbejde yderligere i forbindelse med undersøgelsen. På dette grundlag udtog Kommissionen i henhold til grundforordningens artikel 17 en repræsentativ stikprøve ud fra de største produktions- og salgsmængder af AN, som kunne anses for at være repræsentative i Unionen, og som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Fem EU-producenter, som tegnede sig for 57 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion i NUP, blev udtaget til stikprøven.
(16)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev de berørte parter hørt i forbindelse med stikprøven og gjorde ikke indsigelse.
(17)
Der blev sendt spørgeskemaer til de fem udtagne EF-producenter og til alle kendte eksporterende producenter i det pågældende land.
(18)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de fem udtagne EU-producenter og fra tre eksporterende producenter i det pågældende land.
(19)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade samt om Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
Eksporterende producenter i Ukraine:
-
CJSC Severodonetsk Azot Association, Severodonetsk
-
JSC Concern Stirol, Gorlovka
-
OJSC Rivneazot, Rivne
b)
EU-producenter:
-
GrowHow UK Limited, Det Forenede Kongerige
-
GPN, Paris, Frankrig
-
Zakłady Azotowe Puławy SA, Polen
-
Yara SA, Bruxelles, Belgien
-
Achema, Jonavos, Litauen.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(20)
Den pågældende vare er gødning i fast form med et indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent med oprindelse i Ukraine, i øjeblikket henhørende under KN-kode 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 og ex 3105 90 91. AN er et nitrogenholdigt gødningsstof i fast form, der er almindeligt anvendt i landbruget. Det fremstilles af ammoniak og salpetersyre og har et nitrogenindhold på over 28 vægtprocent i pilleform eller i granulatform.
(21)
Det bør bemærkes, at definitionen af den pågældende vare blev præciseret i forordning (EF) nr. 945/2005.
2. Samme vare
(22)
Som den oprindelige undersøgelse bekræftede også denne undersøgelse, at AN er en ren råvare, og kvaliteten og de grundlæggende fysiske egenskaber er identiske uanset oprindelseslandet. Den pågældende vare og varer, der fremstilles og sælges af de eksporterende producenter på deres hjemmemarked og i tredjelande, såvel som varer, der fremstilles og sælges af EU-producenterne på markedet i Unionen, har således samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og i al væsentlighed samme anvendelsesformål og må derfor betragtes som samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. Generelt
(23)
Tre ukrainske eksporterende producenter indvilligede i at samarbejde i forbindelse med proceduren. En fjerde kendt eksporterende producent samarbejdede ikke i forbindelse med undersøgelsen.
(24)
Sammenligningen af de tre samarbejdsvillige eksporterende producenters eksportmængde og den samlede eksportmængde til Unionen fra Ukraine viste, at de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter tegnede sig for over 90 % af Unionens import fra Ukraine i NUP. Samarbejdsviljen blev derfor anset for at være stor.
(25)
Den samlede import af den pågældende vare fra Ukraine var beskeden og repræsenterede i NUP en markedsandel på 1,1 % set i forhold til størrelsen af markedet i Unionen som helhed.
2. Dumpingimport i NUP
2.1. Normal værdi
(26)
Der mindes om, at Ukraine i forbindelse med den foregående udløbsundersøgelse endnu ikke blev betragtet som et land med markedsøkonomi, og den normale værdi blev derfor baseret på oplysninger fra en samarbejdsvillig producent i USA, som var referenceland.
(27)
I den nuværende undersøgelse blev den normale værdi baseret på oplysninger, der blev indhentet og efterprøvet hos de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter i Ukraine. Kommissionen undersøgte, om deres salg på hjemmemarkedet kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. I den forbindelse blev produktionsomkostningerne for den vare, som blev fremstillet og solgt af de samarbejdsvillige eksporterende producenter på hjemmemarkedet, undersøgt.
(28)
Hvad angår gasomkostningerne, blev det konstateret, at Ukraine importerede hovedparten af den gas, der benyttes til fremstilling af AN, fra Rusland. Alle de oplysninger, der foreligger og er blevet efterprøvet i forbindelse med undersøgelsen, viste, at Ukraine importerede naturgas fra Rusland til en pris, som i NUP lå ca. 40 % under prisen på naturgas fra Rusland ved eksport til Unionen. Det blev dog konstateret, at priserne var ensartede i den nuværende undersøgelsesperiodes sidste kvartal.
(29)
Det blev konstateret, at hjemmemarkedssalget, med undtagelse af én varetype, som eksporteres af en af producenterne, blev foretaget i normal handel i NUP. Den normale værdi blev derfor fastsat på grundlag af den pris, som ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på hjemmemarkedet i Ukraine betalte eller skulle betale, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, eller på grundlag af den beregnede normale værdi for den varetype, som ikke blev solgt i normal handel. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3, blev den normale værdi beregnet på grundlag eksportørens produktionsomkostninger for den eksporterede type plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (i det følgende benævnt »SA&G«) og en rimelig fortjenstmargen. Beløbene til dækning af SA&G samt fortjeneste fastsattes på grundlag af de faktiske omkostninger, der påløber i forbindelse med den af undersøgelsen omfattede producents produktion og salg i normal handel af samme vare.
(30)
Det bør bemærkes, at den normale værdi blev fastsat uden justering for de ukrainske eksporterende producenters udgifter til gas, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 5. Som beskrevet i betragtning 32-34 skyldes dette brugen af ikke-justerede omkostninger og priser på hjemmemarkedet for de ukrainske eksporterende producenter, på trods af at de tilsyneladende fordrejede gaspriser allerede klart viser, at der fandt dumping sted i NUP. Fordi formålet med en udløbsundersøgelse er at undersøge, om det er sandsynligt, at der fortsat eller igen vil forekomme dumping, hvis foranstaltningerne ophæves, med henblik på at afgøre, om de foranstaltninger, som finder anvendelse på nuværende tidspunkt bør opretholdes eller ophæves, blev det som følge heraf konstateret, at det ikke var nødvendigt at undersøge, om en justering i medfør af grundforordningens artikel 2, stk. 5, var berettiget i dette tilfælde.
2.2. Eksportpriser
(31)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, blev eksportprisen fastsat på grundlag af den pris, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, når den blev solgt med henblik på eksport til Fællesskabet. Hele de tre samarbejdsvillige eksporterende producenters salg fandt sted direkte til uafhængige kunder i Unionen.
2.3. Sammenligning
(32)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning blev der i form af justeringer taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvirkede prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev således, hvor dette var påkrævet og støttet af dokumentation, justeret for forskelle i transport-, håndterings- og lastomkostninger samt dermed forbundne omkostninger, forsikringsomkostninger, provisioner og emballeringsomkostninger.
2.4. Dumpingmargen
(33)
Dumpingmargenen blev fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(34)
Der blev fastsat en landsdækkende, vejet, gennemsnitlig dumpingmargen på 6-7 % for de pågældende tre samarbejdsvillige eksporterende producenter.
3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
3.1. Uudnyttet kapacitet og EU-markedets tiltrækningskraft
(35)
De tre samarbejdsvillige eksporterende producenters salg på hjemmemarkedet i NUP repræsenterede i gennemsnit 46 % af produktionskapaciteten.
(36)
Selv om de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter solgte en stor andel af deres produktion på hjemmemarkedet, var de også afhængige af eksport til tredjelande. I NUP havde de en overskydende kapacitet, der svarede til ca. 6 % af forbruget i Unionen.
(37)
På grundlag af oplysninger om den fjerde kendte ukrainske producent, som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, i anmodningen om en fornyet undersøgelse blev det anslået, at den samlede uudnyttede kapacitet i Ukraine i NUP var på ca. 9 % af forbruget i Unionen.
(38)
Visse ukrainske samarbejdsvillige eksporterende producenter hævdede, at de i stigende grad tabte markedsandele på hjemmemarkedet til russiske producenter, som på grund af de meget lavere udgifter til gas i Rusland kan tilbyde meget lave priser. Man kan derfor vanskeligt forestille sig, at hjemmemarkedet i Ukraine kan absorbere den uudnyttede produktionskapacitet, og enhver produktionsstigning vil sandsynligvis medføre øget eksport.
(39)
De tre samarbejdsvillige virksomheder eksporterede AN til mange andre tredjelande på forskellige kontinenter i NUP. Det bør dog bemærkes, at visse traditionelle tredjelandsmarkeder er lukket for eksport fra Ukraine, fordi der er indført antidumpingforanstaltninger (f.eks. i USA med antidumpingforanstaltninger på over 100 %), og/eller fordi der findes sikkerhedsrestriktioner (f.eks. i Folkerepublikken Kina og Australien). Unionen er under alle omstændigheder det største og mest tiltrækkende eksportmarked, som samtidig er geografisk nærmest. Desuden fremmes markedets tiltrækningskraft på grund af de logistiske fordele, som lave udgifter til jernbanetransport i Ukraine medfører.
(40)
På grundlag af ovenstående kan det ikke udelukkes, at en stor del af den uudnyttede kapacitet i Ukraine uden antidumpingforanstaltninger kunne blive udnyttet til at øge eksporten til Unionen
3.2. Priser på forskellige eksportmarkeder
(41)
En analyse af de tre samarbejdsvillige ukrainske eksporterende producenters eksportsalg til tredjelande viste, at priserne ved eksport til tredjelande, når de blev fastsat på cif-niveau ved hjælp af de i anmodningen om en fornyet undersøgelse omhandlede internationale fragtpriser, var op til 25 % lavere end den fremherskende markedspris i Unionen i NUP.
(42)
Det følger heraf, at der ville være et incitament til at omdirigere ukrainsk eksport til tredjelande til Unionen, hvis foranstaltningerne ophæves. De højere priser på EU-markedet vil gøre det muligt for de ukrainske eksportører at opnå højere fortjenstmargener.
(43)
På grundlag af tallene fra de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter kunne det også konstateres, at eksporten fra Ukraine til andre tredjelande på landsdækkende plan blev foretaget til dumpingpriser i NUP.
3.3. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping
(44)
På grundlag af ovenstående resultater kan det konkluderes, at eksporten fra Ukraine stadig dumpes, og at der er sandsynlighed for fortsat dumping på EU-markedet, hvis de nuværende antidumpingforanstaltninger ophæves. Når der tages hensyn til den nuværende uudnyttede kapacitet i Ukraine og EU-markedets tiltrækningskraft, ser det rent faktisk ud til, at i de mindste to af de ukrainske eksporterende producenter har et incitament til at i) øge deres eksport til EU-markedet og ii) omdirigere eksporten af AN fra andre tredjelandsmarkeder til EU-markedet til dumpingpriser.
(45)
Ydermere blev det konstateret, at de samarbejdsvillige eksporterende producenters vejede gennemsnitspris ved eksport til tredjelande også er betydeligt lavere end de fremherskende priser i Unionen. Dette øger sandsynligheden for øget eksport fra Ukraine til Unionen til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(46)
Samme vare fremstilles i Unionen af 16 virksomheder eller virksomhedskoncerner, der tegner sig for den samlede produktion i Unionen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
(47)
12 EU-producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen:
-
Achema AB (Litauen)
-
Agropolychim JSC (Bulgarien)
-
Azomures (Rumænien)
-
BASF AG (Tyskland)
-
Fertiberia SA (Spanien)
-
GPN SA (Frankrig)
-
GrowHow UK Ltd (Det Forenede Kongerige)
-
Neochim PLC (Bulgarien)
-
Nitrogénművek Rt (Ungarn)
-
Yara (Belgien, Frankrig, Tyskland, Italien og Nederlandene)
-
Zakłady Azotowe Puławy SA (Polen)
-
Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach (Polen).
(48)
Da disse 12 EU-producenter tegnede sig for ca. 80 % af den samlede EU-produktion i NUP, anses de for at udgøre EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. De vil i det følgende blive benævnt »EU-erhvervsgrenen«.
(49)
Som anført i betragtning 14 og 15 blev der udtaget en stikprøve bestående af fem EU-producenter blandt disse 12 producenter. Alle de udvalgte producenter samarbejdede og besvarede spørgeskemaerne inden for de fastsatte frister. Desuden fremlagde de resterende syv samarbejdsvillige producenter visse generelle oplysninger til analysen af spørgsmålet om skade.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. Forbrug på EU-markedet
(50)
Det synlige forbrug i Unionen blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salg på markedet i Unionen, de øvrige EU-producenters salg på markedet i Unionen, Eurostattal for den samlede import til Unionen og oplysninger fra de samarbejdsvillige virksomheders spørgeskemabesvarelser vedrørende importen af den pågældende vare fra Ukraine. Som følge af, at Den Europæiske Union i 2007 blev udvidet til at omfatte 27 medlemsstater, og af hensyn til analysens klarhed og sammenhæng blev alle skadesindikatorer fastsat ud fra markedet for EU-27 i den betragtede periode.
(51)
Mellem 2005 og NUP faldt forbruget i Unionen med 10 %.
2005
2006
2007
2008
NUP
Samlet forbrug i EU (ton)
7 861 796
6 983 467
8 023 633
7 638 439
7 054 327
Indeks (2005 = 100)
100
89
102
97
90
2. Importmængde, markedsandel og priser på importen fra Ukraine
(52)
I tabellen nedenfor findes en beskrivelse af udviklingen i mængderne, markedsandelene og de gennemsnitlige priser ved import fra Ukraine. Mængden og pristendenserne blev baseret på oplysninger fra de samarbejdsvillige eksporterende producenters spørgeskemabesvarelser, importstatistikker (Eurostat) og ukrainske eksportstatistikker.
2005
2006
2007
2008
NUP
Importmængde (ton)
76 867
42 912
29 420
48 232
75 582
Markedsandel
1 %
0,6 %
0,4 %
0,6 %
1,1 %
Importpriser (EUR pr. ton)
123
139
145
259
230
Indeks (2005 = 100)
100
113
118
211
187
(53)
Importmængden fra Ukraine faldt løbende indtil 2007, men var i NUP på næsten samme niveau som i 2005. Den ukrainske markedsandel steg lidt fra 1 % i 2005 til 1,1 % i NUP. Der var en positiv udvikling i enhedspriserne, idet de steg fra 123 til 230 EUR pr. ton i den betragtede periode. Denne stigning i NUP skal ses i sammenhæng med prisudviklingen på verdensplan og også i sammenhæng med prisen på den vigtigste råvare.
(54)
Med henblik på beregning af prisunderbuddet i NUP blev EU-erhvervsgrenens priser ab fabrik til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder sammenlignet med importpriserne, cif Unionens grænse, for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i det pågældende land, behørigt justeret for at afspejle hjemtagelsesprisen. På dette grundlag viste sammenligningen, at importen fra Ukraine underbød EU-erhvervsgrenens priser med i gennemsnit 22,5 % i NUP. Det blev konstateret, at de ukrainske eksportørers underbudsmargen stadig var på 11 %, når antidumpingtolden blev lagt til deres priser ved salg til Unionen.
3. Import fra andre lande
(55)
Importmængden fra andre tredjelande i den betragtede periode fremgår af nedenstående tabel. Følgende mængde- og pristendenser er baseret på oplysninger fra Eurostat.
2005
2006
2007
2008
NUP
Importmængde fra Rusland (ton)
328 972
217 539
35 852
136 984
184 170
Markedsandel
4,2 %
3,1 %
0,4 %
1,8 %
2,6 %
Priser på import fra Rusland (EUR/ton)
122
124
144
275
235
Importmængde fra Georgien (ton)
153 844
85 870
88 622
214 879
222 912
Markedsandel
2,0 %
1,2 %
1,1 %
2,8 %
3,2 %
Priser på import fra Georgien (EUR pr. ton)
164
177
174
325
304
Importmængde fra Kasakhstan (ton)
0
4 845
112 239
81 410
100 761
Markedsandel
0 %
0,1 %
1,4 %
1,1 %
1,4 %
Priser på import fra Kasakhstan (EUR/ton)
0
147
151
255
242
Importmængder fra alle andre lande (ton)
65 253
118 927
99 380
109 755
91 785
Markedsandel
0,8 %
1,7 %
1,2 %
1,4 %
1,3 %
Priser på import fra alle andre lande (EUR pr. ton)
190
170
240
242
265
(56)
I 2008 og NUP var der en betydelig prisstigning på eksport til EU-markedet fra alle tredjelande. Det fremgik, at alle de i ovenstående tabel nævnte lande med undtagelse af Rusland øgede deres eksportmængde til Unionen i den betragtede periode. Den russiske import, som er pålagt en antidumpingtold på 47,07 EUR pr. ton, blev i lighed med den ukrainske import foretaget til den laveste pris set i forhold til alle andre eksporterende lande.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(57)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
4.1. Indledende bemærkninger
(58)
Da der blev anvendt stikprøver til undersøgelsen af skade, blev visse skadesindikatorer som f.eks. produktion, produktionskapacitet, salg, markedsandel, produktivitet og beskæftigelse analyseret for EU-erhvervsgrenen som helhed (benævnt »Union(en)« eller »EU« i tabellerne nedenfor). Andre skadesindikatorer vedrørende de enkelte virksomheders resultater, herunder f.eks. priser, lagre, produktionsomkostninger, rentabilitet, lønninger, investeringer, investeringsafkast, likviditet og evne til at rejse kapital, blev undersøgt med udgangspunkt i oplysninger indhentet hos EU-producenterne i stikprøven (benævnt »P.S.« i tabellerne nedenfor).
4.2. Oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen som helhed
a) Produktion
(59)
EU-erhvervsgrenens produktion faldt med 18 % mellem 2005 og NUP, dvs. fra ca. 7 mio. ton i 2005 til ca. 5,8 mio. ton i NUP. Produktionen til det bundne marked forblev beskeden i hele den betragtede periode og påvirkede ikke EU-erhvervsgrenens situation nævneværdigt i NUP.
2005
2006
2007
2008
NUP
EU-produktion (ton)
7 133 844
6 359 967
7 146 911
6 454 234
5 843 181
Indeks (2005 = 100)
100
89
100
90
82
EU-produktion til bundne overførsler
210 437
176 413
185 223
138 733
119 053
I % af den samlede produktion
2,9 %
2,8 %
2,6 %
2,1 %
2,0 %
b) Kapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad
(60)
Produktionskapaciteten var stort set stabil i den betragtede periode. I overensstemmelse med faldet i produktionen faldt kapacitetsudnyttelsen som følge heraf fra 55 % i 2005 til 45 % i NUP. Som allerede anført i den oprindelige undersøgelse kan kapacitetsudnyttelsen for AN påvirkes af produktionen af andre varer, som kan fremstilles på det samme produktionsudstyr. Tendensen i kapacitetsudnyttelsen er derfor mindre relevant for vurderingen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
2005
2006
2007
2008
NUP
Unionens produktionskapacitet (ton)
13 059 281
12 824 281
12 820 594
13 069 317
13 077 281
Unionens kapacitetsudnyttelse
55 %
50 %
56 %
49 %
45 %
c) Salgsmængde
(61)
EU-erhvervsgrenens salg på markedet i Unionen faldt med 14 % mellem 2005 og NUP. Denne udvikling skal ses på baggrund af et faldende forbrug på markedet i Unionen i samme periode.
2005
2006
2004
2008
NUP
Unionens salgsmængde (ton) til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter
5 365 834
4 756 093
5 495 037
5 157 788
4 605 629
Indeks (2005 = 100)
100
89
102
96
86
Unionens salgsmængde (ton) til ikke-forretningsmæssigt forbundne part i tredjelande
887 056
727 176
637 408
559 393
548 090
Indeks (2005 = 100)
100
82
72
63
62
d) Markedsandel
(62)
EU-erhvervsgrenens markedsandel var stabil fra 2005 til 2008, men faldt med tre procentpoint mellem 2008 og NUP.
2005
2006
2007
2008
NUP
Unionens markedsandel
68 %
68 %
68 %
68 %
65 %
Indeks (2005 = 100)
100
100
100
100
96
e) Beskæftigelse
(63)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 8 % mellem 2005 og NUP.
2005
2006
2007
2008
NUP
Unionen: Beskæftigelse i forbindelse med den pågældende vare
3 627
3 578
3 458
3 494
3 354
Indeks (2005 = 100)
100
99
95
96
92
f) Produktivitet
(64)
Den gennemsnitlige produktion pr. ansat i EU-erhvervsgrenen faldt med 11 % i den betragtede periode. Dette skyldes, at det relative fald i produktionen gik hurtigere end det relative fald i beskæftigelsen.
2005
2006
2007
2008
NUP
Unionen: Produktivitet (ton pr. ansat)
1 967
1 778
2 067
1 847
1 742
Indeks (2005 = 100)
100
90
105
94
89
g) Dumpingmargenens størrelse
(65)
På grund af den på nuværende tidspunkt beskedne importmængde fra Ukraine anses den faktiske dumpingmargens virkninger ikke for at være betydelige, og denne indikator er ikke relevant for skadesanalysen.
4.3. Oplysninger vedrørende EU-producenterne i stikprøven
a) Salgspriser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne
(66)
Den gennemsnitlige nettosalgspris hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven, steg betydeligt i 2008 og i NUP og afspejlede således de fremherskende gunstige internationale markedsvilkår for AN i denne periode.
2005
2006
2007
2008
NUP
P.S.: Enhedspris (EUR/ton)
165
182
189
309
315
Indeks (2005 = 100)
100
110
115
187
191
b) Lagre
(67)
EU-erhvervsgrenens slutlagre blev formindsket med 26 % fra 2005 til NUP. Den markante stigning, som blev registreret i 2006, skyldtes et drastisk fald i salgsmængden mellem 2005 og 2006.
2005
2006
2007
2008
NUP
P.S.: Slutlagre (ton)
276 569
489 535
345 137
252 072
203 579
Indeks (2005 = 100)
100
177
125
91
74
c) Lønninger
(68)
Mellem 2005 og NUP steg gennemsnitslønnen pr. ansat med 6 %, som vist i nedenstående tabel. På baggrund af inflationen og det overordnede fald i beskæftigelsen betragtes denne lønstigning som moderat.
2005
2006
2007
2008
NUP
P.S.: Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (000 EUR)
40,4
41,2
43,3
45,0
43,0
Indeks (2005 = 100)
100
102
107
111
106
d) Investeringer
(69)
De fem udtagne producenters årlige investeringer i samme vare udviklede sig positivt i den betragtede periode og steg med 70 %. Disse investeringer vedrørte hovedsageligt modernisering af visse maskiner. Dette viser, at EU-erhvervsgrenen er villig til at forbedre sin konkurrenceevne løbende.
2005
2006
2007
2008
NUP
P.S.: Nettoinvesteringer (000 EUR)
46 668
52 191
64 319
73 948
79 379
Indeks (2005 = 100)
100
112
138
158
170
e) Rentabilitet og investeringsafkast
(70)
Rentabiliteten for producenterne i stikprøven er blevet markant forbedret, især siden 2006, og nåede op på 28,1 % af omsætningen i NUP. Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i brede træk den positive tendens i rentabiliteten i den betragtede periode.
2005
2006
2007
2008
NUP
P.S.: Rentabilitet for EU-salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg)
9,2 %
7,9 %
14,9 %
25,3 %
28,1 %
Indeks (2005 = 100)
100
85
162
274
304
P.S.: Investeringsafkast (fortjeneste i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
35,2 %
25,8 %
41,1 %
109,1 %
114,1 %
Indeks (2005 = 100)
100
73
117
310
324
f) Likviditet og evne til at rejse kapital
(71)
Likviditeten er blevet betragteligt forbedret i den betragtede periode og er i overensstemmelse med udviklingen i den overordnede rentabilitet i denne periode.
2005
2006
2007
2008
NUP
P.S.: Likviditet (000 EUR)
84 567
52 182
188 535
373 843
386 721
Indeks (2005 = 100)
100
63
223
442
457
(72)
Undersøgelsen afslørede, at EU-producenterne i stikprøven ikke havde vanskeligheder med at rejse kapital. I den henseende bør det bemærkes, at en række af disse virksomheder indgår i store koncerner, og derfor finansierer de deres aktiviteter inden for den koncern, de tilhører, enten ved cash-pooling-ordninger eller ved lån inden for koncernen, som bevilges af moderselskaberne.
5. Konklusion
(73)
Mellem 2005 og NUP udviklede de fleste skadesindikatorer sig i positiv retning: Enhedssalgspriserne og rentabiliteten blev markant forbedret, og sidstnævnte nåede op på 28,1 % i NUP. Investeringerne, investeringsafkastet og likviditeten udviklede sig også positivt.
(74)
Produktionen og salgsmængderne faldt ganske vist betragteligt i den betragtede periode, men dette skal ses på baggrund af et fald i efterspørgslen på EU-markedet på ca. 10 %.
(75)
Generelt set er EU-erhvervsgrenens situation blevet betydelig bedre sammenlignet med situationen før indførelsen af antidumpingforanstaltningerne på importen af AN fra det pågældende land i 2001.
F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
1. Generelt
(76)
I forbindelse med vurderingen af sandsynligheden for fornyet skade blev to hovedparametre analyseret: i) det pågældende lands sandsynlige eksportmængder og priser og ii) den sandsynlige indvirkning på EU-erhvervsgrenen af det pågældende lands planlagte eksportmængder og priser.
2. Det pågældende lands sandsynlige eksportmængder og priser
(77)
Der er en kendt uudnyttet kapacitet på ca. 650 000 ton til rådighed for de samarbejdsvillige ukrainske producenter, hvilket svarer til 9 % af EU-markedet, jf. betragtning 37. Denne uudnyttede kapacitet tyder på, at de ukrainske producenter har mulighed for hurtigt at øge deres nuværende produktion og således også deres AN-eksport.
(78)
På grund af et relativt lille hjemmemarked er de ukrainske producenter ydermere stærkt afhængige af eksport til tredjelande. Denne eksport blev foretaget til priser, som var betydeligt lavere end de fremherskende priser i Unionen, jf. betragtning 41.
(79)
På baggrund af ovenstående kendsgerninger og betragtninger ser det ud til, at EU-markedet, hvad angår priser, er attraktivt for de ukrainske eksporterende producenter set i forhold til alle andre eksportmarkeder. Det kan således med rimelighed forventes, at en betydelig del af de mængder, der eksporteres til tredjelande, vil blive omdirigeret til EU-markedet, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. EU-markedets relative nærhed set i forhold til andre eksportmarkeder vil også gøre dette marked mere attraktivt, og derfor øges sandsynligheden for, at de ukrainske producenters nuværende eksport til tredjelande bliver omdirigeret til Unionen.
(80)
På baggrund af den svage position, som ukrainske varer på nuværende tidspunkt har på markedet i Unionen, vil de ukrainske eksportører dog have behov for at vinde markedsandele eller at udvide deres kundegrundlag, hvilket de sandsynligvis kan gøre ved at tilbyde AN til dumpingpriser, som det blev fastslået i NUP.
(81)
På baggrund af ovenstående er det derfor sandsynligt, at betydelige mængder AN produceret i Ukraine vil blive omdirigeret til EU-markedet til dumpingpriser, som i betragteligt omfang underbyder EU-erhvervsgrenens priser, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
3. Indvirkning på EU-erhvervsgrenen af de planlagte eksportmængder og prismæssige virkninger, hvis foranstaltningerne ophæves
(82)
Undersøgelsen har vist, at AN er en råvare, hvis pris i betydelig grad kan blive påvirket af lavprisimport, som underbyder EU-erhvervsgrenens priser. EU-markedet for AN er med andre ord relativt volatilt. De gunstige markedsvilkår for AN på verdensplan, som har været fremherskende i den betragtede periode, spillede en væsentlig rolle for opretholdelsen af et højt prisniveau, og de gældende antidumpingforanstaltninger mindskede risikoen for prisfordrejning på EU-markedet. I denne periode var der nøje overensstemmelse mellem udbuddet og efterspørgslen, hvilket medførte højere priser på alle nitrogenholdige gødningsstoffer, som er råvarer. AN er også en råvare, hvis prisfastsættelse er påvirket af en lang række faktorer som f.eks. gasprisen, som har en betydelig indvirkning på udbuddet, da den er den væsentligste omkostningsfaktor, vejrforhold, afgrøder og kornlagre, som tilsammen medfører reduceret eller forøget efterspørgsel efter gødningsstoffer.
(83)
Særlig hvad angår EU-markedet, kan det forventes, at efterspørgslen efter AN vil stige lidt i forhold til det niveau, der blev konstateret i NUP. Da de ukrainske eksporterende producenters priser i betydelig grad underbød EU-erhvervsgrenens priser, vil den sandsynlige stigning i importmængderne fra Ukraine tvinge EU-erhvervsgrenen til enten at sænke sine priser og dermed fortjenesten betragteligt eller at miste store markedsandele og dermed indtægter eller begge dele. EU-erhvervsgrenens vellykkede omstruktureringsproces vil sandsynligvis kun delvist kunne udligne virkningerne af det sandsynlige prisfald, og hele genrejsningsprocessen kunne blive bragt i fare. Følgelig vil en forringelse af EU-erhvervsgrenens overordnede økonomiske situation være den sandsynlige konsekvens af en ophævelse af foranstaltningerne.
4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet skade
(84)
Ovenstående kendsgerninger og betragtninger fører til den konklusion, at der sandsynligvis vil finde en betydelig eksport sted fra det pågældende land til dumpingpriser, som underbyder EU-erhvervsgrenens priser, hvis de gældende foranstaltninger får lov at udløbe. Dette vil med al sandsynlighed medføre en prisdæmpende tendens på markedet med en forventet negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Dette vil især være en hindring for det økonomiske opsving, som blev opnået i den betragtede periode, og sandsynligvis medføre fornyet skade.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(85)
Det blev undersøgt, om der var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at forny de gældende antidumpingforanstaltninger. Til dette formål og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev virkningerne af en fornyelse af foranstaltningerne for alle involverede parter i proceduren og følgerne af foranstaltningernes udløb undersøgt på grundlag af alle forelagte beviser.
(86)
For at vurdere virkningen af en eventuel opretholdelse af foranstaltningerne fik alle interesserede parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, stk. 2.
(87)
Det bør erindres, at vedtagelsen af foranstaltninger ikke blev anset for at stride imod Unionens interesser i den oprindelige undersøgelse. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det endvidere mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de pågældende parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(88)
EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en i strukturel henseende levedygtig erhvervsgren. Dette bekræftes af den positive udvikling i erhvervsgrenens økonomiske situation efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger i 2001. EU-erhvervsgrenen forbedrede især sin fortjeneste betragteligt mellem 2005 og NUP og foretog en vellykket omstrukturering.
(89)
Det kan således med rimelighed forventes, at EU-erhvervsgrenen vil fortsætte med at drage fordel af de nuværende foranstaltninger og komme yderligere på fode ved at opretholde og stabilisere rentabiliteten. Hvis foranstaltningerne ikke opretholdes, er det sandsynligt, at der vil komme øget import til dumpingpriser fra det pågældende land, som vil skade EU-erhvervsgrenen ved at presse salgspriserne nedad og dermed have negative virkninger for den nuværende positive økonomiske situation.
3. Importørernes interesser
(90)
Som anført i betragtning 14 erklærede ingen importører sig rede til at indgå i stikprøven og at forelægge de ønskede oplysninger i stikprøveskemaet. Der mindes om, at det i tidligere undersøgelser blev konstateret, at indvirkningen af foranstaltningerne ikke ville være stor, da importørerne som regel ikke kun handler med AN, men også i betydeligt omfang med andre typer gødningsstoffer. Bortfald af antidumpingforanstaltninger på andre former for gødning kan kun bekræfte ovennævnte. I den forbindelse kan det nævnes, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af urinstof med oprindelse i Rusland og Belarus, Kroatien, Libyen og Ukraine blev ophævet i henholdsvis august 2007 og marts 2008 (13). Da importørerne ikke udviste samarbejdsvilje, og der således ikke forelå entydige beviser, der gjorde det muligt at konstatere betydelige negative følger, blev det dog konkluderet, at der ikke var nogen tvingende grunde til ikke at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger.
(91)
Der foreligger ikke pålidelige oplysninger, som viser, at det vil have store negative virkninger for importørerne eller forhandlerne, hvis foranstaltningerne opretholdes.
4. Brugernes interesser
(92)
AN-brugerne i Unionen er landmænd. Konklusionen i den oprindelige undersøgelse var, at i betragtning af AN-prisens ringe betydning for landmændene ville en stigning i udgifterne til AN sandsynligvis ikke have store negative indvirkninger for dem.
(93)
I forbindelse med denne undersøgelse fremsatte to landbrugssammenslutninger bemærkninger om, at de går ind for, at foranstaltningerne ophæves. De hævdede hovedsagelig, at reformen af den fælles landbrugspolitik i 2003 mindskede brugen af markedsinterventionsmekanismen og brød sammenhængen mellem EU-støtte og produktion. Denne liberaliseringsproces tvang derfor landmændene til at drive forretning på verdensmarkedsvilkårene. Kun frit valg af AN-leverandør kan forhindre, at priserne på landbrugsprodukter stiger markant.
(94)
Den eventuelle opretholdelse af de nuværende antidumpingforanstaltninger vil dog ikke forhindre brugerne i frit at vælge AN-leverandør, men blot sikre retfærdige vilkår på EU-markedet, hvor effektiv konkurrence vil få gunstige vilkår. På grundlag af ovenstående kan det derfor konkluderes, at opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne over for Ukraine ikke vil have betydelige negative virkninger for brugerne af den pågældende vare.
5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(95)
Kommissionen drager den konklusion af ovenstående, at der ikke findes nogen tvingende grund til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(96)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger opretholdes. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger. Der blev taget behørigt hensyn til relevante bemærkninger.
(97)
Det fremgår af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af AN med oprindelse i Ukraine bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. Der mindes om, at foranstaltningerne består af specifikke toldsatser.
(98)
Som omhandlet i betragtning 28 har de ukrainske importpriser for naturgas nærmet sig de fremherskende gaspriser på EU-markedet i den nuværende undersøgelsesperiodes sidste kvartal. De potentielt skadevoldende virkninger af dumping kan derfor blive påvirket af den udvikling i eksportpriserne, som stigningerne i produktionsomkostningerne forårsaget af udviklingen i gaspriserne på hjemmemarkedet måtte medføre, hvis sidstnævnte viser sig at være af varig karakter. Det anses derfor for formålstjenligt at begrænse opretholdelsen af foranstaltningerne til to år.
(99)
De tilsagn, som er accepteret ved Kommissionens afgørelse 2008/577/EF (14) er fortsat gældende -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent, i øjeblikket henhørende under KN-kode 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 og ex 3105 90 91, og med oprindelse i Ukraine.
2. Antidumpingtolden fastsættes til følgende faste beløb i euro pr. ton:
Varebeskrivelse
KN-kode
Taric-kode
Told
(EUR pr. ton)
Ammoniumnitrat, ikke i vandig opløsning
3102 30 90
-
33,25
Blandinger af ammoniumnitrat med calciumcarbonat eller andre uorganiske stoffer uden gødningsværdi, med indhold af nitrogen på over 28 vægtprocent
3102 40 90
-
33,25
Dobbeltsalte og blandinger af ammoniumsulfat og ammoniumnitrat - Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent
3102 29 00
10
33,25
Dobbeltsalte og blandinger af calciumnitrat og ammoniumnitrat - Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent
3102 60 00
10
33,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent
3102 90 00
10
33,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent, uden indhold af phosphor og kalium
3105 10 00
10
33,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og/eller indhold af kalium bestemt som K2O på under 3 vægtprocent
3105 10 00
20
32,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og/eller indhold af kalium bestemt som K2O på 3 vægtprocent eller derover, men under 6 vægtprocent
3105 10 00
30
31,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og/eller indhold af kalium bestemt som K2O på 6 vægtprocent eller derover, men under 9 vægtprocent
3105 10 00
40
30,26
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og/eller indhold af kalium bestemt som K2O på 9 vægtprocent eller derover, men ikke over 12 vægtprocent
3105 10 00
50
29,26
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og indhold af kalium bestemt som K2O på under 3 vægtprocent
3105 20 10
30
32,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og indhold af kalium bestemt som K2O på 3 vægtprocent og derover, men under 6 vægtprocent
3105 20 10
40
31,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og indhold af kalium bestemt som K2O på 6 vægtprocent og derover, men under 9 vægtprocent
3105 20 10
50
30,26
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 og indhold af kalium bestemt som K2O på 9 vægtprocent eller derover, men ikke over 12 vægtprocent
3105 20 10
60
29,26
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på under 3 vægtprocent
3105 51 00
10
32,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på 3 vægtprocent eller derover, men under 6 vægtprocent
3105 51 00
20
31,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på 6 vægtprocent eller derover, men under 9 vægtprocent
3105 51 00
30
30,26
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på 9 vægtprocent eller derover, men ikke over 10,40 vægtprocent
3105 51 00
40
29,79
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på under 3 vægtprocent
3105 59 00
10
32,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på 3 vægtprocent eller derover, men under 6 vægtprocent
3105 59 00
20
31,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på 6 vægtprocent eller derover, men under 9 vægtprocent
3105 59 00
30
30,26
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af phosphor bestemt som P2O5 på 9 vægtprocent eller derover, men ikke over 10,40 vægtprocent
3105 59 00
40
29,79
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af kalium bestemt som K2O på under 3 vægtprocent
3105 90 91
30
32,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af kalium bestemt som K2O på 3 vægtprocent eller derover, men under 6 vægtprocent
3105 90 91
40
31,25
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af kalium bestemt som K2O på 6 vægtprocent eller derover, men under 9 vægtprocent
3105 90 91
50
30,26
Gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent og indhold af kalium bestemt som K2O på 9 vægtprocent eller derover, men ikke over 12 vægtprocent
3105 90 91
60
29,26
3. I tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 (15), reduceres den antidumpingtold, der er beregnet på grundlag af de ovenfor anførte beløb, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Uanset artikel 1 skal den endelige antidumpingtold ikke gælde for import af varer, der er overgået til fri omsætning i overensstemmelse med de følgende stykker i denne artikel.
2. Import af gødninger i fast form med indhold af ammoniumnitrat på over 80 vægtprocent med oprindelse i Ukraine henhørende under KN-kode 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 og ex 3105 90 91, til overgang til fri omsætning og faktureret af en eksporterende producent, som har afgivet tilsagn, der er godtaget af Kommissionen, og hvis er opført i Kommissionens afgørelse 2008/577/EF, som eventuelt ændret, undtages fra den ved artikel 1 indførte antidumpingtold forudsat at:
-
de er fremstillet, afsendt og faktureret direkte af den eksporterende producent til den første uafhængige kunde i Unionen, og
-
sådan import er ledsaget af en tilsagnsfaktura, der er en handelsfaktura, som indeholder mindst de oplysninger og den erklæring, der er angivet i bilaget til nærværende forordning, og
-
de varer, der er angivet og frembudt for toldmyndighederne, svarer nøjagtig til beskrivelsen i tilsagnsfakturaen.
3. Der opstår toldskyld på tidspunktet for godtagelsen af angivelsen til overgang til fri omsætning:
-
hvis det i forbindelse med den import, der er beskrevet i stk. 2, fastslås, at en eller flere af betingelserne i nævnte stykke ikke er opfyldt, eller
-
hvis Kommissionen trækker sin godtagelse af tilsagnet tilbage i henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 9, i en forordning eller afgørelse, som henviser til særlige transaktioner og erklærer de pågældende tilsagnsfakturaer ugyldige.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende. Den gælder i en periode på to år.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 14. juni 2010.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 512/2010
ze dne 14. června 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), jímž bylo zrušeno nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh, který předložila Evropská komise po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Dne 22. ledna 2001 uložila Rada nařízením (ES) č. 132/2001 (3) konečné antidumpingové clo (dále jen „stávající opatření“) ve výši 33,25 EUR na tunu z dovozu dusičnanu amonného kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90 pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny. Šetření, které vedlo k uložení uvedených opatření, bude v dalším textu označováno jako „původní šetření“.
(2)
Dne 17. května 2004 po částečném prozatímním přezkumu Rada nařízením (ES) č. 993/2004 (4) osvobodila od antidumpingového cla, které bylo uloženo nařízením Rady (ES) č. 132/2001, dovoz do Unie dotčeného výrobku vyrobeného společnostmi, od nichž Komise přijala závazky. Nařízením Komise (ES) č. 1001/2004 (5), naposledy pozměněným nařízením (ES) č. 1996/2004 (6), byly přijaty závazky do dne 20. května 2005. Cílem těchto závazků bylo přihlédnout k některým důsledkům rozšíření Evropské unie na 25 členských států.
(3)
Po provedení prozatímního přezkumu omezeného na definici dotčeného výrobku rozhodla Rada nařízením (ES) č. 945/2005 (7), že je třeba definici dotčeného výrobku objasnit a že platná opatření by se měla vztahovat na dotčený výrobek, pokud je obsažen v jiných hnojivech, úměrně k obsahu dusičnanu amonného a jiných vedlejších látek a živin.
(4)
Po provedení šetření před pozbytím platnosti se Rada rozhodla nařízením (ES) č. 442/2005 (8) prodloužit stávající opatření, vyjasněné nařízením (ES) č. 945/2005, o dva roky.
(5)
Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 661/2008 (9) konečná antidumpingová opatření týkající se dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska.
(6)
Rada změnila nařízení (ES) č. 442/2007 nařízením (ES) č. 662/2008 (10) tak, že přijala cenový závazek nabídnutý jedním vyvážejícím výrobcem.
2. Žádost o přezkum
(7)
Po oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti opatření, které bylo zveřejněno dne 17. října 2008 (11), byla dne 22. ledna 2009 doručena žádost o přezkum před pozbytím platnosti stávajících opatření v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Tuto žádost předložilo Evropské sdružení výrobců hnojiv (European Fertiliser Manufacturers Association - EFMA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby dusičnanu amonného v Unii.
(8)
Žadatel tvrdil, že v souvislosti s dovozem dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny (dále jen „dotčená země“) existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy výrobnímu odvětví Unie, a poskytl k tomuto tvrzení dostatečné přímé důkazy.
(9)
Po konzultaci s poradním výborem dospěla Komise k závěru, že existují dostatečné důvody pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a dne 23. dubna 2009 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (12).
3. Šetření
3.1 Období šetření
(10)
Šetření přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. dubna 2008 do 31. března 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Posouzení trendů, které jsou relevantní pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, zahrnovalo období od roku 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2 Strany dotčené šetřením
(11)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise úředně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, kterých se podle jejích informací tento přezkum týká, a též jejich sdružení, zástupce vyvážející země, žadatele a výrobce v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(12)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(13)
Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii a dovozců do Unie bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude skutečně zapotřebí vybrat vzorek, a pokud ano, provést tento výběr, byly výše uvedené strany v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení šetření a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
Po přezkoumání předložených informací a vzhledem k tomu, že ochotu spolupracovat projevilo dvanáct výrobců v Unii, bylo rozhodnuto, že v případě výrobců v Unii je třeba provést výběr vzorku. Žádní dovozci se nepřihlásili, aby poskytli informace požadované v oznámení o zahájení řízení.
(15)
Dvanáct výrobců v Unii, kteří v období přezkumného šetření představovali zhruba 80 % celkové výroby v Unii, řádně a ve stanovené lhůtě vyplnilo formulář pro výběr vzorku a formálně souhlasilo s další spoluprací při šetření. Na tomto základě vybrala Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení reprezentativní vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje dusičnanu amonného v Unii, který bylo možno v době, která byla k dispozici, patřičně prošetřit. Do vzorku bylo vybráno pět výrobců v Unii, kteří v období přezkumného šetření představovali zhruba 57 % celkové výroby výrobního odvětví Unie.
(16)
V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl vybraný vzorek projednán s dotčenými stranami a tyto proti němu nevznesly žádné námitky.
(17)
Pěti vybraným výrobcům v Unii a všem známým vyvážejícím výrobcům z dotčené země byly rozeslány dotazníky.
(18)
Vyplněné dotazníky vrátilo pět vybraných výrobců v Unii a tři vyvážející výrobci z dotčené země.
(19)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci na Ukrajině:
-
CJSC Severodonetsk Azot Association, Severodonetsk
-
JSC Concern Stirol, Gorlovka
-
OJSC Rivneazot, Rivne
b)
Výrobci v Unii:
-
GrowHow UK Limited, Spojené království,
-
GPN, Paříž, Francie,
-
Zakłady Azotowe Puławy SA, Polsko,
-
Yara SA, Brusel, Belgie,
-
Achema, Jonavos, Litva.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(20)
Dotčeným výrobkem jsou pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného, pocházející z Ukrajiny, v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91. Dusičnan amonný je pevné dusíkaté hnojivo běžně užívané v zemědělství. Vyrábí se z amoniaku a kyseliny dusičné a v prilované nebo granulované formě přesahuje obsah dusíku 28 % hmotnostních.
(21)
Je třeba zdůraznit, že definice dotčeného výrobku byla vyjasněna v nařízení (ES) č. 945/2005.
2. Obdobný výrobek
(22)
Tento přezkum potvrdil zjištění z původního šetření, že dusičnan amonný je čistě komoditní výrobek a jeho kvalita a základní fyzikální a chemické vlastnosti jsou stejné bez ohledu na zemi původu. Bylo proto shledáno, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na jejich domácím trhu a ve třetích zemích a též výrobky vyráběné a prodávané výrobci z Unie na trhu Unie mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a v podstatě stejné použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Všeobecně
(23)
Spolupracovali tři vyvážející výrobci z Ukrajiny. Čtvrtý známý vyvážející výrobce na šetření nespolupracoval.
(24)
Ze srovnání údajů o vývozu tří spolupracujících vyvážejících výrobců a celkového objemu vývozu z Ukrajiny do Unie vyplynulo, že tři spolupracující vyvážející výrobci se na celkovém dovozu Unie z Ukrajiny podíleli v průběhu období přezkumného šetření z více než 90 %. Úroveň spolupráce byla proto považována za vysokou.
(25)
Celkový objem dovozu dotčeného výrobku z Ukrajiny byl nízký a jeho podíl na celkovém trhu v Unii představoval v období přezkumného šetření 1,1 %.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Běžná hodnota
(26)
Připomínáme, že v průběhu minulého přezkumu před pozbytím platnosti opatření nebyla Ukrajina ještě považována za stát s tržním hospodářstvím, a proto byla běžná hodnota pro Ukrajinu stanovena na základě údajů získaných od spolupracujícího výrobce z USA považovaných za srovnatelnou zemi.
(27)
V průběhu tohoto přezkumu byla běžná hodnota získána od uvedených tří spolupracujících vyvážejících výrobců a ověřena v jejich prostorách. Komise zkoumala, zda jejich prodej na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem byly zkoumány náklady na výrobu dotčeného výrobku vyrobeného a prodaného spolupracujícími výrobci na domácím trhu.
(28)
Pokud jde o náklady na plyn, bylo zjištěno, že Ukrajina dovážela většinu plynu spotřebovávaného při výrobě dusičnanu amonného z Ruska. Na základě všech dostupných a ověřených údajů je zřejmé, že Ukrajina v průběhu období přezkumného šetření dovážela zemní plyn z Ruska za cenu o přibližně 40 % nižší, než byla cena, za kterou byl vyvážen Ruskem na trh Unie. Bylo však zjištěno, že ceny byly v poslední čtvrtině období přezkumného šetření podobné.
(29)
Bylo zjištěno, že s výjimkou jednoho typu výrobku vyváženého jedním výrobcem, byl v průběhu období přezkumného šetření prodej na domácím trhu uskutečněn v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla proto stanovena buď na základě ceny, která je nebo má být zaplacena nezávislými odběrateli na domácím trhu na Ukrajině v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení, nebo na základě početně určené běžné hodnoty typu výrobku neprodávaného v běžném obchodním styku. V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení byla běžná hodnota vypočtena na základě výrobních nákladů na vyvážené typy výrobků s připočtením přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů (SG&A) a přiměřeného ziskového rozpětí. Tyto částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk, byly stanoveny na základě skutečných údajů, které vývozce nebo výrobce skutečně zaznamená při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
(30)
Je třeba zdůraznit, že běžná hodnota byla stanovena podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení, aniž by byla provedena úprava s ohledem na ceny plynu placené ukrajinskými vyvážejícími výrobci. Důvodem bylo, jak je uvedeno níže ve 32. až 34. bodě odůvodnění, že i neupravené náklady a ceny ukrajinských vyvážejících výrobců na domácím trhu i přes zjevné zkreslení cen plynu jasně ukazují, že v průběhu období přezkumného šetření docházelo k dumpingu. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by docházelo k pokračování nebo obnovení dumpingu v případě zrušení opatření, aby bylo možno rozhodnout, zda opatření platná v současnosti mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, bylo usouzeno, že není nutno zvažovat, zda by oprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.
2.2 Vývozní cena
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě ceny skutečně zaplacené či splatné za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do Společenství. Veškerý prodej uvedených tří spolupracujících vyvážejících výrobců byl určen přímo nezávislým odběratelům v Unii.
2.3 Srovnání
(32)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání, byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy rozdílů ovlivňujících srovnatelnost cen. Stejně tak byly v oprávněných případech a po předložení ověřených důkazů provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na přepravu, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, pojištění, provizích a balení.
2.4 Dumpingové rozpětí
(33)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(34)
Pro dotčené tři spolupracující vyvážející výrobce byl na celostátním základě stanoven vážený průměr dumpingového rozpětí na 6-7 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Volná kapacita a atraktivita trhu Unie.
(35)
Na domácím trhu prodali všichni tři spolupracující výrobci během období přezkumného šetření v průměru 46 % své výrobní kapacity.
(36)
Ačkoliv uvedení tři spolupracující vyvážející výrobci prodali značnou část své produkce na domácím trhu, byli rovněž závislí na vývozu do třetích zemí. V průběhu období přezkumného šetření měli volnou kapacitu odpovídající přibližně 6 % spotřeby Unie.
(37)
Vzhledem k informacím uvedeným v žádosti o přezkum, které se týkají čtvrtého známého ukrajinského výrobce, který nespolupracoval při šetření, byla celková volná kapacita na Ukrajině v průběhu období přezkumného šetření odhadnuta na přibližně 9 % spotřeby Unie.
(38)
Někteří spolupracující ukrajinští vyvážející výrobci tvrdili, že ve stále větší míře přicházejí o podíl na svém domácím trhu ve prospěch ruských výrobců, kteří mohou nabídnout velmi nízké ceny vzhledem k mnohem nižším cenám plynu v Rusku. Zdá se tedy nepravděpodobné, že by domácí ukrajinský trh mohl absorbovat tuto volnou výrobní kapacitu, a jakékoli zvýšení výroby tedy bude pravděpodobně určeno na vývoz.
(39)
V průběhu období přezkumného šetření vyvážely uvedené tři spolupracující společnosti dusičnan amonný do mnoha dalších třetích zemí. Je však třeba zdůraznit, že některé tradiční trhy ve třetích zemích jsou ukrajinskému vývozu uzavřeny ať již v důsledku platných antidumpingových opatření (např. v USA platí antidumpingová opatření ve výši přesahující 100 %) a/nebo v důsledku bezpečnostních omezení (např. v Čínské lidové republice nebo Austrálii). Unie je v každém případě největší, nejatraktivnější a zároveň geograficky nejbližší vývozní trh. Jeho atraktivita je dále posílena logistickými výhodami vyplývajícími z nízkých cen za železniční přepravu na Ukrajině.
(40)
Vzhledem k výše uvedenému nelze vyloučit, že značná část volné kapacity přítomné na Ukrajině by mohla být použita k navýšení vývozu do Unie v případě nepřítomnosti antidumpingových opatření.
3.2 Ceny na různých vývozních trzích
(41)
Analýza cen, které tři spolupracující ukrajinští vyvážející výrobci účtovali při vývozu do třetích zemí a které byly stanoveny na úrovni CIF při použití mezinárodních sazeb za přepravu zboží předložených v žádosti o přezkum, ukázala, že během období přezkumného šetření byly tyto ceny až o 25 % nižší než převládající tržní cena v Unii.
(42)
Z toho důvodu je zřejmé, že v případě zrušení opatření by existovala motivace pro to, aby byl ukrajinský vývoz do třetích zemí přesměrován do Unie. Vyšší ceny na trhu v Unii by umožnily ukrajinským vývozcům dosáhnout vyššího ziskového rozpětí.
(43)
Na základě údajů předložených třemi spolupracujícími vyvážejícími výrobci mohlo být rovněž stanoveno, že v průběhu období přezkumného šetření byl vývoz do třetích zemí realizován za dumpingové ceny na úrovni celého státu.
3.3 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu
(44)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním lze dospět k závěru, že vývoz z Ukrajiny je stále prováděn za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že by došlo k přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. Zejména pokud budeme uvažovat stávající volnou kapacitu na Ukrajině a atraktivitu trhu Unie, je zde v případě nejméně dvou vyvážejících výrobců zřejmá motivace pro ukrajinské vyvážející výrobce, aby i) zvýšili vývoz na trh Unie a ii) přesměrovali vývoz dusičnanu amonného na trh Unie za dumpingové ceny.
(45)
Kromě toho bylo zjištěno, že vážené průměrné vývozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců účtované při prodeji na trzích třetích zemí jsou rovněž významným způsobem nižší než převládající cenová úroveň v Unii. To zesiluje pravděpodobnost zvýšení vývozu z Ukrajiny do Unie za dumpingové ceny, pokud by opatření přestala platit.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(46)
V Unii vyrábí obdobný výrobek 16 společností nebo skupin společností, jejichž výstup tvoří celkovou výrobu obdobného výrobku v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(47)
Při šetření spolupracovalo dvanáct výrobců v Unii:
-
Achema AB (Litva),
-
Agropolychim JSC (Bulharsko),
-
Azomures (Rumunsko),
-
BASF AG (Německo),
-
Fertiberia SA (Španělsko),
-
GPN SA (Francie),
-
GrowHow UK Ltd (Spojené království),
-
Neochim PLC, (Bulharsko),
-
Nitrogénművek Rt (Maďarsko),
-
Yara (Belgie, Francie, Německo, Itálie a Nizozemsko),
-
Zakłady Azotowe Puławy SA (Poland),
-
Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach (Poland).
(48)
Vzhledem k tomu, že těchto 12 výrobců v Unii představovalo během období přezkumného šetření přibližně 80 % celkové výroby v Unii, byl učiněn závěr, že představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Budou nadále označováni slovy „výrobní odvětví Unie“.
(49)
Jak je uvedeno v 14. a 15. bodě odůvodnění, výběr vzorku pěti výrobců v Unii byl proveden z těchto 12 výrobců. Všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku spolupracovali a zaslali ve stanovených lhůtách odpovědi na dotazník. Kromě toho sedm ostatních spolupracujících výrobců včas zaslalo určité obecné údaje pro účely analýzy újmy.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(50)
Zjevná spotřeba Unie byla stanovena na základě objemu prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, objemu prodeje ostatních výrobců v Unii na trhu Unie, údajů Eurostatu o všech dovozech do Unie a na základě informací obsažených v odpovědích spolupracujících společností na dotazník, pokud se týkaly dovozu dotčeného výrobku z Ukrajiny. Vzhledem k rozšíření Unie na 27 členských států byly z důvodu jasnosti a jednotnosti analýzy veškeré ukazatele újmy stanoveny na základě trhu EU-27 pro celé posuzované období.
(51)
Mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 10 %.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Celková spotřeba Unie v tunách
7 861 796
6 983 467
8 023 633
7 638 439
7 054 327
Index (2005 = 100)
100
89
102
97
90
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Ukrajiny
(52)
V následující tabulce je uveden vývoj objemů, podílů na trhu a průměrných cen dovozu z Ukrajiny. Množstevní a cenové tendence byly zpracovány na základě informací obsažených v odpovědích spolupracujících vyvážejících výrobců na dotazník, dovozních statistik (Eurostat) a ukrajinských vývozních statistik.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu (v tunách)
76 867
42 912
29 420
48 232
75 582
Podíl na trhu
1 %
0,6 %
0,4 %
0,6 %
1,1 %
Ceny dovozu (EUR/t)
123
139
145
259
230
Index (2005 = 100)
100
113
118
211
187
(53)
Objem dovozu z Ukrajiny stabilně klesal až do roku 2007, ale v průběhu období přezkumného šetření dosáhl téměř stejné úrovně jakou měl v roce 2005. Podíl ukrajinského dovozu na trhu se mírně zvýšil z 1 % v roce 2005 na 1,1 % v období přezkumného šetření. Ceny za jednotku se v průběhu posuzovaného období zvýšily ze 123 na 230 EUR/t. Toto zvýšení v průběhu období přezkumného šetření musí být vnímáno v souvislosti s celosvětovým vývojem cen a s vývojem cen základní suroviny.
(54)
Pro účely výpočtu úrovně cenového podbízení během období přezkumného šetření byly srovnány ceny výrobního odvětví Unie ze závodu účtované nezávislým zákazníkům s dovozními cenami, které spolupracující vyvážející výrobci účtovali CIF na hranice Unie, upravenými s ohledem na cenu franko přístav určení. Na základě těchto údajů bylo zjištěno, že dovoz z Ukrajiny představoval v průběhu období přezkumného šetření vůči výrobnímu odvětví Unie cenové podbízení v průměrné výši 22,5 %. I když bylo k vývozním cenám do Unie připočteno antidumpingové clo, byla zjištěna míra cenového podbízení ve výši 11 %.
3. Dovoz z ostatních zemí
(55)
V následující tabulce jsou uvedeny objemy dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období. Uvedené množstevní a cenové tendence vycházejí z údajů Eurostatu.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Objem dovozu z Ruska (v tunách)
328 972
217 539
35 852
136 984
184 170
Podíl na trhu
4,2 %
3,1 %
0,4 %
1,8 %
2,6 %
Ceny dovozu z Ruska (EUR/t)
122
124
144
275
235
Objem dovozu z Gruzie (v tunách)
153 844
85 870
88 622
214 879
222 912
Podíl na trhu
2,0 %
1,2 %
1,1 %
2,8 %
3,2 %
Ceny dovozu z Gruzie (EUR/t)
164
177
174
325
304
Objem dovozu z Kazachstánu (v tunách)
0
4 845
112 239
81 410
100 761
Podíl na trhu
0 %
0,1 %
1,4 %
1,1 %
1,4 %
Ceny dovozu z Kazachstánu (EUR/t)
0
147
151
255
242
Objem dovozu ze všech ostatních zemí (v tunách)
65 253
118 927
99 380
109 755
91 785
Podíl na trhu
0,8 %
1,7 %
1,2 %
1,4 %
1,3 %
Ceny dovozu ze všech ostatních zemí (EUR/t)
190
170
240
242
265
(56)
Na trhu Unie došlo v roce 2008 a období přezkumného šetření k výraznému zvýšení cen ze všech třetích zemí. Zdá se, že všechny země s výjimkou Ruska uvedené v tabulce shora zvýšily ve sledovaném období svůj objem vývozu do Unie. Dovoz z Ruska, na který se vztahuje pevné antidumpingové clo ve výši 47,07 EUR za tunu, se vyznačoval, stejně jako dovoz z Ukrajiny, nejnižší cenou ve srovnání s ostatními vyvážejícími státy.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(57)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
4.1 Předběžné poznámky
(58)
Protože pro šetření újmy byl vybrán vzorek, některé ukazatele, jako například výroba, výrobní kapacita, prodej, podíl na trhu, produktivita a zaměstnanost, byly posuzovány pro celé výrobní odvětví Unie (v tabulkách níže značeno „Unie“). Ostatní ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, jako například ceny, zásoby, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost navýšení kapitálu, byly posuzovány na základě informací shromážděných od vybraných výrobců v Unii (v tabulkách níže značeno v.v.).
4.2 Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku
a) Výroba
(59)
Od roku 2005 do období přezkumného šetření klesl objem výroby výrobního odvětví Unie o 18 %, tj. z přibližně 7 milionů tun v roce 2005 na přibližně 5,8 milionu tun v průběhu období přezkumného šetření. Využití pro vlastní potřebu zůstávalo v posuzovaném období na nízké úrovni a v průběhu období přezkumného šetření situaci ve výrobním odvětví Unie nijak zvláště neovlivnilo.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výroba v Unii (v tunách)
7 133 844
6 359 967
7 146 911
6 454 234
5 843 181
Index (2005 = 100)
100
89
100
90
82
Výroba výrobního odvětví Unie využitá pro vlastní spotřebu
210 437
176 413
185 223
138 733
119 053
% celkové výroby
2,9 %
2,8 %
2,6 %
2,1 %
2,0 %
b) Kapacita a využití kapacity
(60)
Výrobní kapacita se po celé posuzované období víceméně nezměnila. Spolu s poklesem výroby se využití kapacity snížilo z 55 % v roce 2005 na 45 % v průběhu období přezkumného šetření. Jak již bylo shledáno v původním šetření, využití výrobní kapacity pro dusičnan amonný může být ovlivněno výrobou jiných výrobků, které lze vyrábět na stejném výrobním zařízení. Z toho důvodu je tendence využití kapacity pro posouzení ekonomické situace výrobního odvětví v Unii méně významná.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Výrobní kapacita v Unii (v tunách)
13 059 281
12 824 281
12 820 594
13 069 317
13 077 281
Využití výrobní kapacity v Unii
55 %
50 %
56 %
49 %
45 %
c) Objem prodeje
(61)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření snížil o 14 %. Toto snížení je nutno posuzovat na pozadí mírně klesající spotřeby na trhu Unie ve stejném období.
2005
2003
2004
2008
Období přezkumného šetření
Objem prodeje Unie nezávislým stranám (v tunách)
5 365 834
4 756 093
5 495 037
5 157 788
4 605 629
Index (2005 = 100)
100
89
102
96
86
Objem prodeje Unie nezávislým stranám ve třetích zemích (v tunách)
887 056
727 176
637 408
559 393
548 090
Index (2005 = 100)
100
82
72
63
62
d) Podíl na trhu
(62)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstával stabilní mezi roky 2005 a 2008, ale mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření poklesl o tři procentní body.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Podíl na trhu Unie
68 %
68 %
68 %
68 %
65 %
Index (2005 = 100)
100
100
100
100
96
e) Zaměstnanost
(63)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření o 8 %.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost v Unii v souvislosti s dotčeným výrobkem
3 627
3 578
3 458
3 494
3 354
Index (2005 = 100)
100
99
95
96
92
f) Produktivita
(64)
V průběhu posuzovaného období poklesla průměrná produktivita na zaměstnance ve výrobním odvětví Unie o 11 %. Důvodem byla ta skutečnost, že relativní pokles produkce byl vyšší než relativní pokles zaměstnanosti.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Produktivita v Unii (v tunách na zaměstnance)
1 967
1 778
2 067
1 847
1 742
Index (2005 = 100)
100
90
105
94
89
g) Rozsah dumpingového rozpětí
(65)
Pokud jde o rozsah skutečného dumpingového rozpětí, není tento dopad vzhledem k současnému nízkému objemu dovozu z Ukrajiny považován za významný, a z téhož důvodu není ani odpovídající ukazatel považován za podstatný pro stanovení újmy.
4.3 Údaje týkající se výrobců z Unie zařazených do vzorku
a) Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu
(66)
V roce 2008 a v průběhu období přezkumného šetření se díky příznivým podmínkám, které v tomto období panovaly na mezinárodním trhu s dusičnanem amonným, výrazně zvýšila průměrná čistá prodejní cena vybraných výrobců z Unie.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Cena z jednotku v.v. (EUR/t)
165
182
189
309
315
Index (2005 = 100)
100
110
115
187
191
b) Zásoby
(67)
Stav zásob na konci roku výrobního odvětví Unie se v průběhu období od roku 2005 do období přezkumného šetření snížil o 26 %. Výrazný nárůst zaznamenaný v roce 2006 byl způsoben strmým poklesem prodeje mezi roky 2005 a 2006.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Stav zásob na konci roku v.v. (v tunách)
276 569
489 535
345 137
252 072
203 579
Index (2005 = 100)
100
177
125
91
74
c) Mzdy
(68)
Od roku 2005 do období přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na jednoho zaměstnance o 6 %, jak ukazuje následující tabulka. S ohledem na míru inflace a celkové snížení počtu zaměstnanců se má za to, že tento nárůst mezd je mírný.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance v.v. (v tis. EUR)
40,4
41,2
43,3
45,0
43,0
Index (2005 = 100)
100
102
107
111
106
d) Investice
(69)
Roční investice do obdobného výrobku vynaložené pěti výrobci ze vzorku se v posuzovaném období vyvíjely pozitivně a vzrostly o 70 %. Investice souvisely zejména s modernizací určitého strojního vybavení. To dokládá, že výrobní odvětví Unie je ochotno neustále zvyšovat svoji konkurenceschopnost.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Čisté investice v.v. (v tis. EUR)
46 668
52 191
64 319
73 948
79 379
Index (2005 = 100)
100
112
138
158
170
e) Ziskovost a návratnost investic
(70)
Ziskovost vybraných výrobců se výrazně zlepšila zejména po roce 2006 a dosáhla úrovně 28,1 % obratu v průběhu období přezkumného šetření. Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic po celé posuzované období v zásadě sledovala uvedenou pozitivní tendenci ziskovosti.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Ziskovost prodeje odběratelům v ES, kteří nejsou ve spojení v.v. (v % z čistých tržeb)
9,2 %
7,9 %
14,9 %
25,3 %
28,1 %
Index (2005 = 100)
100
85
162
274
304
Návratnost investic v.v. (zisk v % vztažený k čisté účetní hodnotě investic)
35,2 %
25,8 %
41,1 %
109,1 %
114,1 %
Index (2005 = 100)
100
73
117
310
324
f) Peněžní tok a schopnost navýšit kapitál
(71)
Peněžní tok v průběhu posuzovaného období výrazně vzrostl, stejně jako v uvedeném období rostla celková ziskovost.
2005
2006
2007
2008
Období přezkumného šetření
Peněžní tok v.v. (v tis. EUR)
84 567
52 182
188 535
373 843
386 721
Index (2005 = 100)
100
63
223
442
457
(72)
Šetření neodhalilo, že by vybraní výrobci z Unie měli potíže s navyšováním kapitálu. V této souvislosti je třeba uvést, že několik těchto výrobců je součástí velkých skupin, takže financují své činnosti v rámci skupiny, k níž náleží, prostřednictvím cash-poolingu nebo vnitroskupinových půjček poskytovaných mateřskými společnostmi.
5. Závěr
(73)
Od roku 2005 do období přezkumného šetření zaznamenala většina ukazatelů újmy příznivý vývoj: prodejní ceny za jednotku a ziskovost se výrazně zvýšily, ziskovost dosáhla v průběhu období přezkumného šetření úrovně 28,1 %. Investice, návratnost investic a peněžní tok rovněž zaznamenaly pozitivní vývoj.
(74)
I když výroba a objem prodeje v posuzovaném období značně poklesly, je třeba tuto skutečnost posuzovat v souvislosti se zmenšením trhu Unie, řádově o minus 10 %.
(75)
Celkově se situace výrobního odvětví Unie v porovnání se situací před zavedením antidumpingových opatření na dovoz dusičnanu amonného z dotčené země v roce 2001 výrazně zlepšila.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Všeobecně
(76)
V souvislosti s pravděpodobností obnovení újmy byly posuzovány dva hlavní parametry: i) pravděpodobný objem a ceny vývozu z dotčené země a ii) pravděpodobný dopad těchto předpokládaných objemů a cen dovozu z dotčené země na výrobní odvětví Unie.
2. Pravděpodobný objem a ceny vývozu z dotčené země
(77)
Spolupracující ukrajinští výrobci disponují známou volnou kapacitou přibližně 650 000 tun, což znamená 9 % trhu Unie, jak bylo uvedeno v 37. bodě odůvodnění. Tato nadbytečná kapacita ukazuje, že ukrajinští výrobci mohou rychle zvýšit svoji současnou výrobu, a tedy svůj vývoz dusičnanu amonného.
(78)
Kromě toho jsou ukrajinští výrobci kvůli relativně malé velikosti svého domácího trhu silně závislí na vývozech do třetích zemí. Jak je vysvětleno ve 41. bodě odůvodnění, byl tento vývoz uskutečňován za ceny výrazně nižší, než je převládající tržní cena v Unii.
(79)
Vzhledem k shora uvedeným skutečnostem a závěrům by ve srovnání s jinými vývozními trhy mohl být trh Unie pro ukrajinské vyvážející výrobce cenově atraktivní. Proto lze s vysokou pravděpodobností očekávat, že pokud by opatření přestala platit, byla by značná část objemů vyvážených do třetích zemí přesměrována na trh Unie. V porovnání s ostatními trhy je trh Unie blízko, což by také mohlo zvýšit jeho atraktivitu a tak i pravděpodobnost toho, že ukrajinští výrobci svůj současný vývoz do třetích zemí přesměrují do Unie.
(80)
Vzhledem k tomu, že v současné době nemají ukrajinské výrobky na trhu Unie silné postavení, museli by ukrajinští vývozci získat podíl na trhu nebo rozšířit okruh svých zákazníků, čehož by se pravděpodobně snažili dosáhnout nabízením dusičnanu amonného za dumpingové ceny, jak bylo zjištěno pro období přezkumného šetření.
(81)
Na základě výše uvedených údajů je tedy pravděpodobné, že pokud by opatření přestala platit, byly by značné objemy dusičnanu amonného vyrobeného na Ukrajině přesměrovány na trh Unie za dumpingové ceny, které by představovaly pro výrobní odvětví Unie významné cenové podbízení.
3. Dopad předpokládaných objemů vývozu a cenových efektů v případě zrušení opatření na výrobní odvětví Unie
(82)
Přezkum ukázal, že dusičnan amonný je čistě komoditní výrobek, jehož ceny mohou být výrazně ovlivněny přítomností levného dovozu podbízejícího ceny výrobního odvětví Unie. Jinými slovy, trh Unie je do značné míry nestálý. V průběhu posuzovaného období převládaly na světovém trhu s dusičnanem amonným příznivé podmínky, což mělo důležitý vliv na udržení cen na vysoké úrovni, a použitá antidumpingová opatření snížila možnost zkreslení cen na trhu Unie. V průběhu uvedeného období existovala těsná rovnováha mezi nabídkou a poptávkou, v důsledku čehož byly ceny všech dusíkatých hnojiv, které jsou komoditními výrobky, na vysoké úrovni. Dusičnan amonný je také komoditním výrobkem, jehož ceny jsou ovlivňovány řadou faktorů, jako je například cena plynu, která má značný vliv na nabídku, protože je nejdůležitější složkou nákladů, a klimatické podmínky a úroveň zásob plodin a obilí, které mají obecný dopad na snižování nebo zvyšování poptávky po hnojivech.
(83)
Konkrétně s ohledem na trh Unie je možné předpokládat, že poptávka po dusičnanu amonném se ve srovnání s úrovní v průběhu období přezkumného šetření lehce zvýší. Vzhledem k tomu, že ceny ukrajinských vyvážejících výrobců byly výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, donutil by pravděpodobný nárůst objemu dovozu z Ukrajiny výrobní odvětví Unie buď k velkému snížení cen, a tím snížil jeho zisky, nebo je připravil o velký podíl na trhu, a tedy i příjmy, nebo by se oba tyto dopady projevily zároveň. Úspěšně probíhající restrukturalizace výrobního odvětví Unie by pravděpodobně vyvážila takové snížení cen pouze částečně a celý proces oživení by mohl být ohrožen. Proto by zrušení opatření pravděpodobně vedlo ke zhoršení celkové hospodářské situace výrobního odvětví Unie.
4. Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy
(84)
Výše uvedené skutečnosti a úvahy vedou k závěru, že pokud by opatření přestala platit, došlo by k vývozu z dotčené země pravděpodobně ve značném rozsahu a za dumpingové ceny, které by cenově podbízely ceny výrobního odvětví v Unii. To by se vší pravděpodobností mělo za následek tendenci ke stlačování cen na trhu s předpokládaným nepříznivým dopadem na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. To by zejména ohrozilo finanční oživení, kterého bylo dosaženo v posuzovaném období, což by vedlo k obnovení újmy.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(85)
Bylo zjišťováno, zda existují závažné důvody, které by mohly vést k závěru, že obnovení platných antidumpingových opatření není v zájmu Unie. Za tímto účelem a v souladu s článkem 21 základního nařízení bylo na základě všech poskytnutých důkazů zvažováno, jaký dopad by mělo obnovení opatření pro všechny strany, kterých se toto šetření týká, a jaké důsledky by mělo ukončení platnosti těchto opatření.
(86)
Aby bylo možné posoudit dopad případného zachování opatření, byla všem zúčastněným stranám dána možnost se k věci vyjádřit podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(87)
Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který platná antidumpingová opatření mohla mít na dotčené strany.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(88)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je strukturálně životaschopným odvětvím. To potvrdil i příznivý vývoj jeho hospodářské situace zaznamenaný po uložení antidumpingových opatření v roce 2001. Od roku 2005 do období přezkumného šetření výrobní odvětví Unie výrazně zvýšilo svoji ziskovost a úspěšně se restrukturalizovalo.
(89)
Lze tudíž s určitostí předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude mít nadále prospěch ze stávajících opatření a bude se dále zotavovat tím, že si udrží a stabilizuje ziskovost. Pokud by opatření nebyla zachována, je pravděpodobné, že by došlo ke zvýšení dovozu z dotčené země za dumpingové ceny, který by způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, neboť by vyvíjel tlak na snížení prodejních cen, což by ohrozilo jeho současnou příznivou finanční situaci.
3. Zájem dovozců
(90)
Jak bylo uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, žádný dovozce neprojevil ochotu nechat se zařadit do vzorku a neposkytl základní informace požadované na formuláři pro výběr vzorku. Připomíná se, že v předchozím šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření nebude významný, protože dovozci obvykle a ve značném rozsahu obchodují i s jinými hnojivy a ne pouze s dusičnanem amonným. Zrušení antidumpingových opatření u jiných hnojiv může výše uvedené pouze posílit. V této souvislosti byla v srpnu 2007 zrušena antidumpingová opatření týkající se dovozu močoviny pocházející z Ruska a v březnu 2008 byla zrušena opatření týkající se dovozu z Běloruska, Chorvatska, Libye a Ukrajiny (13). Ale vzhledem k nespolupráci ze strany dovozců, a tedy nepřítomnosti nezvratných důkazů, které by umožnily posoudit případné významné negativní důsledky, byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.
(91)
Nejsou k dispozici žádné spolehlivé informace, ze kterých by vyplývalo, že zachování opatření bude mít negativní vliv na dovozce nebo obchodníky.
4. Zájem uživatelů
(92)
Uživateli dusičnanu amonného v Unii jsou zemědělci. V původním šetření bylo uvedeno, že cena dusičnanu amonného nemá na činnost zemědělců velký dopad, takže jakýkoli nárůst této ceny by je pravděpodobně nijak výrazně nepříznivě neovlivnil.
(93)
V průběhu tohoto šetření předložily dvě zemědělské organizace připomínky, ve kterých podporují ukončení opatření. Uvádějí zejména, že reforma společné zemědělské politiky z roku 2003 zredukovala používání mechanizmů tržní intervence a přerušila vazbu mezi podporou Unie a výrobou. V důsledku tohoto procesu liberalizace musí zemědělci v Unii pracovat za podmínek existujících na světových trzích. Pouze pokud by byla umožněna svobodná volba dodavatele dusičnanu amonného, bylo by možno zabránit výraznému vzrůstu cen zemědělských produktů.
(94)
Případné prodloužení stávajících antidumpingových opatření by však nebránilo uživatelům ve svobodném výběru dodavatelů dusičnanu amonného a zachovalo by přitom rovné podmínky na trhu Unie, na kterém by došlo k posílení účinné hospodářské soutěže. Na základě výše uvedeného je možno dospět k závěru, že prodloužení antidumpingových opatření vůči Ukrajině nebude mít pro uživatele dotčeného výrobku žádné výrazně nepříznivé důsledky.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(95)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(96)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby stávající opatření byl zachována. Bylo jim také poskytnuto období, ve kterém se po tomto oznámení mohou vyjádřit. Oprávněné připomínky byly patřičným způsobem zohledněny.
(97)
Z uvedeného vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz dusičnanu amonného z Ukrajiny měla být zachována. Jedná se o opatření spočívající ve zvláštních clech.
(98)
Jak bylo uvedeno v 28. bodě odůvodnění, došlo v poslední čtvrtině období přezkumného šetření k sbližování cen zemního plynu dováženého na Ukrajinu a cen převažujících na trhu Unie. Možné nepříznivé dopady dumpingu by proto mohly být ovlivněny dopadem nárůstu výrobních cen způsobeným vývojem cen plynu na domácím trhu na cenu vývozu, pokud by se ukázalo, že tento nárůst by byl setrvalý. Z toho důvodu je vhodné omezit zachování opatření na dva roky.
(99)
Závazky přijaté rozhodnutím Komise 2008/577/ES (14) zůstávají v platnosti,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91 a pocházejících z Ukrajiny.
2. Sazba antidumpingového cla je stanovena jako pevná částka v eurech za tunu.
Údaje o výrobku
Kód KN
Kód TARIC
Výše cla
(EUT/t)
Dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích
3102 30 90
-
33,25
Směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami o obsahu dusíku převyšujícím 28 % hmotnostních
3102 40 90
-
33,25
Podvojné soli a směsi síranu amonného a dusičnanu amonného - pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 29 00
10
33,25
Podvojné soli a směsi dusičnanu vápenatého a dusičnanu amonného - pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 60 00
10
33,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného
3102 90 00
10
33,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a neobsahující fosfor a draslík
3105 10 00
10
33,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní
3105 10 00
20
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 10 00
30
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 10 00
40
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 10 00
50
29,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní
3105 20 10
30
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních
3105 20 10
40
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních
3105 20 10
50
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních
3105 20 10
60
29,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
10
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
20
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
30
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 51 00
40
29,79
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
10
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
20
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
30
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5
3105 59 00
40
29,79
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
30
32,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
40
31,25
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
50
30,26
Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % nebo více hmotnostních, avšak nejvýše 12 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O
3105 90 91
60
29,26
3. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena zaplacená nebo splatná stanovená pro určení celní hodnoty v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (15) poměrným způsobem upravena, se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě výše stanovených částek, sníží o procento, které odpovídá poměrné úpravě skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Bez ohledu na článek 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovoz zboží propuštěného do volného oběhu podle tohoto článku.
2. Dovozu pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91 a pocházejících z Ukrajiny za účelem propuštění do volného oběhu, na něž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2008/577/ES v platném znění, je osvobozen od antidumpingových cel uložených článkem 1 za těchto podmínek:
-
jsou vyráběny, dodávána a fakturována přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli v Unii a
-
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a
-
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře.
3. Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh,
-
pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 2 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
-
pokud Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku nařízením nebo rozhodnutím, které odkazuje na konkrétní transakce a prohlašuje příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Doba jeho platnosti je dva roky.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburska dne 14. června 2010.