RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 325/2012
af 12. april 2012
om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af oxalsyre med oprindelse i Indien og Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EU) nr. 1043/2011 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af oxalsyre med oprindelse i Indien og Folkerepublikken Kina (»Kina«). Den midlertidige antidumpingtold lå på mellem 14,6 % og 52,2 %.
(2)
Proceduren blev indledt på grundlag af en klage, som CEFIC (European Chemical Industry Council) indgav den 13. december 2010 på vegne af Oxaquim S.A. (»klageren«), der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 25 %, af den samlede produktion af oxalsyre i Unionen.
(3)
Som anført i betragtning 9 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra 1. januar 2010 til 31. december 2010 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
1.2. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(4)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»fremlæggelse af foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt. Det kan navnlig nævnes, at en eksporterende producent fra Indien anmodede om og blev indrømmet en høring under overværelse af høringskonsulenten fra Generaldirektoratet for Handel.
(5)
Kommissionen fortsatte med at indhente oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen.
(6)
I betragtning 150 i forordningen om midlertidig told blev kinesiske virksomheder, der endnu ikke havde givet sig til kende, men mente, at der burde fastsættes en individuel told for dem, opfordret til at give sig til kende senest 10 dage efter offentliggørelsen af forordningen. Ingen kinesiske virksomheder har givet sig til kende.
(7)
Efterfølgende blev alle parter underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af oxalsyre med oprindelse i Indien og Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told (»fremlæggelse af endelige konklusioner«). Parterne fik også en frist til at fremsætte bemærkninger til denne endelige fremlæggelse af konklusioner.
(8)
De interesserede parters mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning.
1.3. PARTER, SOM ER BERØRT AF PROCEDUREN
(9)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende de parter, som er berørt af proceduren, bekræftes konklusionerne i betragtning 3-8 i forordningen om midlertidig told.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. DEN PÅGÆLDENDE VARE
(10)
Den pågældende vare er oxalsyre i form af dihydrat (CUS-nummer 0028635-1 og CAS-nummer 6153-56-6) eller i vandfri form (CUS-nummer 0021238-4 og CAS-nummer 144-62-7) eller i vandig opløsning, som for øjeblikket falder ind under KN-kode ex 2917 11 00, og som har oprindelse i Indien og Kina, jf. betragtning 10 og 11 i forordningen om midlertidig told.
(11)
Der findes to typer oxalsyre, nemlig uraffineret og raffineret oxalsyre. Raffineret oxalsyre, der produceres i Kina, men ikke i Indien, fremstilles ved rensning af uraffineret oxalsyre, hvorved der fjernes jern, chlorider, spor af metaller og andre urenheder.
(12)
Oxalsyre anvendes til en lang række formål, f.eks. som reduktions- og blegemiddel, i farmaceutisk syntese og ved fremstilling af kemikalier.
2.2. SAMME VARE
(13)
Undersøgelsen har vist, at oxalsyre, der fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen i Unionen, oxalsyre, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Indien og Kina, og oxalsyre, som Unionen importerer fra Indien og Kina, stort set har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og de samme grundlæggende endelige anvendelsesformål.
(14)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende den pågældende vare og samme vare, bekræftes konklusionerne i betragtning 10-13 i forordningen om midlertidig told.
3. DUMPING
3.1. INDIEN
3.1.1. INDLEDENDE BEMÆRKNING
(15)
I betragtning 14 i forordningen om midlertidig told konstaterede Kommissionen, at en af de indiske eksporterende producenter ikke kunne anses for samarbejdsvillig, og der er derfor truffet afgørelser for den pågældende virksomhed på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i henhold til grundforordningens artikel 18.
(16)
Efter at have fået forelagt de foreløbige konklusioner afgav denne virksomhed, Star Oxochem Pvt. Ltd, supplerende forklaringer og præciseringer vedrørende de oplysninger, den havde indgivet tidligere i forbindelse med undersøgelsen. Den anmodede også om at blive hørt af Kommissionen og af høringskonsulenten fra Generaldirektoratet for Handel. Virksomheden gjorde gældende, at den havde besvaret et spørgeskema, at Kommissionen havde aflagt besøg på virksomheden, og at den nu havde afgivet supplerende forklaringer og præciseringer, hvorfor det ville være urimeligt, hvis den fortsat blev behandlet på samme måde som eksporterende producenter, der ikke på nogen måde havde samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen.
(17)
På baggrund af ovenstående og særlig de supplerende forklaringer og præciseringer er det Kommissionens opfattelse, at den kan bruge en del af de oprindelige oplysninger, nærmere bestemt oplysningerne vedrørende eksportpriser, da de blev fundet pålidelige. Det følger af ovenstående, at de foreløbige konklusioner, jf. betragtning 14 i forordningen om midlertidig told, kun delvis opretholdes, og at afgørelserne vedrørende denne virksomhed baseres delvis på de foreliggende faktiske oplysninger og delvis på dens egne eksportpriser, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1 og 3.
3.1.2. NORMAL VÆRDI
(18)
Der er ikke modtaget bemærkninger vedrørende metoden til beregning af den normale værdi for Indiens vedkommende. Derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 15-18 i forordningen om midlertidig told for den samarbejdsvillige virksomheds vedkommende.
(19)
For Star Oxochem er den normale værdi blevet fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1, og under hensyntagen til ovenstående konklusioner (betragtning 16-17). Den normale værdi for denne virksomhed er således baseret på det vejede gennemsnit af en repræsentativ salgsmængde for den anden samarbejdsvillige virksomhed, Punjab Chemicals, på hjemmemarkedet.
3.1.3. EKSPORTPRIS
(20)
Da der ikke er fremsat bemærkninger til fastsættelsen af eksportprisen, jf. betragtning 19 i forordningen om midlertidig told, bekræftes denne for Punjab Chemicals' vedkommende.
(21)
På baggrund af konklusionerne i betragtning 16-17 ovenfor er eksportprisen for Star Oxochem fastsat på grundlag af de priser, som uafhængige kunder faktisk har betalt eller skal betale for den pågældende vare, når den eksporteres til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
3.1.4. SAMMENLIGNING
(22)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende sammenligningen af den normale værdi og eksportpriserne, bekræftes konklusionerne i betragtning 20 og 21 i forordningen om midlertidig told for så vidt angår den samarbejdsvillige producent, Punjab Chemicals.
(23)
Hvad angår Star Oxochem er der foretaget justeringer i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, på grundlag af de efterprøvede justeringer, der er indrømmet Punjab Chemicals.
3.1.5. DUMPINGMARGEN
(24)
Hvad angår den samarbejdsvillige producent er der ikke fremsat bemærkninger til Kommissionens foreløbige konklusioner. Den dumpingmargen, der er fastsat i betragtning 22 og 23 i forordningen om midlertidig told, bekræftes derfor.
(25)
For Star Oxochem udgør dumpingmargenen, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, 31,5 %, idet der er taget hensyn til ovenstående betragtninger.
(26)
I betragtning af at samarbejdsviljen fra indisk side var ringe (under 80 %), fandt man foreløbigt, at den af den samarbejdsvillige parts transaktioner, hvor dumpingen var størst, var det bedste grundlag for fastsættelse af den landsdækkende dumpingmargen. Den pågældende transaktion er ikke usædvanlig med hensyn til hverken mængde eller pris og betragtes derfor som en repræsentativ stikprøve, der fører til et rimeligt og forholdsmæssigt passende resultat i forhold til den dumpingmargen, der er fastsat for den samarbejdsvillige producent.
(27)
På baggrund af ovenstående bekræftes konklusionerne i betragtning 24 og 25 i forordningen om midlertidig told.
(28)
På dette grundlag udgør de endelige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for Indiens vedkommende:
Virksomhed
Endelig dumpingmargen
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8 %
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5 %
Alle andre virksomheder
43,6 %
3.2. FOLKEREPUBLIKKEN KINA
3.2.1. MARKEDSØKONOMISK BEHANDLING OG INDIVIDUEL BEHANDLING
(29)
Som anført i forordningen om midlertidig told anmodede en kinesisk virksomhedskoncern om markedsøkonomisk behandling, subsidiært individuel behandling, mens en anden kinesisk virksomhedskoncern kun anmodede om individuel behandling. Som anført i betragtning 26-32 i forordningen om midlertidig told blev anmodningen om markedsøkonomisk behandling afvist, men begge virksomhedskoncerner blev foreløbigt indrømmet individuel behandling.
(30)
Der er ikke modtaget bemærkninger vedrørende disse foreløbige konklusioner, og betragtning 26-32 i forordningen om midlertidig told bekræftes hermed.
3.2.2. REFERENCELAND
(31)
Der er ikke modtaget bemærkninger til det foreløbige valg af referenceland. Derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 33-34 i forordningen om midlertidig told.
3.2.3. NORMAL VÆRDI
(32)
Det blev forklaret i forordningen om midlertidig told, at Kommissionen har fastsat særskilte normale værdier for uraffineret og raffineret oxalsyre. Den normale værdi for uraffineret oxalsyre blev beregnet på grundlag af den normale værdi, der er fastsat for Indien, mens den normale værdi for raffineret oxalsyre, der ikke fremstilles i Indien, blev beregnet på grundlag af produktionsomkostningerne ved uraffineret oxalsyre i Indien, justeret med et tillæg på 12 % af hensyn til meromkostningerne plus salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) samt fortjeneste.
(33)
Begge samarbejdsvillige kinesiske producenter anfægtede tillægget på 12 % af hensyn til meromkostninger, idet de hævdede, at Kommissionen aldrig har efterprøvet disse meromkostninger, der tilsyneladende er et groft skøn baseret på en metode, som de ikke blev underrettet om på tidspunktet for fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner. En af de eksporterende producenter hævdede, at den havde beregnet meromkostningerne skønsmæssigt til kun 5 %, men fremlagde ingen dokumentation for sin påstand.
(34)
Det påpeges, at tillægget er fastsat på grundlag af de oplysninger, som de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter selv har afgivet. For det første skal det bemærkes, at selvsamme virksomhed, der nu hævder, at meromkostningerne kun andrager ca. 5 %, oprindeligt anførte meromkostninger på 10-15 % i sin ansøgning om markedsøkonomisk/individuel behandling. For det andet bekræftede begge samarbejdsvillige producenter under kontrolbesøgene i virksomhederne, at meromkostningerne ved fremstilling af raffineret oxalsyre sammenlignet med uraffineret oxalsyre lå på omkring 10-12 %. For det tredje var meromkostninger i størrelsesordenen 10-12 % også underbygget af EU-erhvervsgrenens beregninger. På baggrund af de samarbejdsvillige producenters oplysninger blev tillægget på 12 % anset for at være passende.
(35)
Da der ikke foreligger underbyggede oplysninger eller dokumentation til støtte for et lavere tillæg, bekræftes konklusionerne i betragtning 35-37 i forordningen om midlertidig told.
3.2.4. EKSPORTPRIS
(36)
Da begge eksporterende producenter fra Kina blev indrømmet individuel behandling, er deres eksportpriser blevet fastsat på grundlag af de priser, som den første uafhængige kunde i Unionen faktisk betalte eller skulle betale, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(37)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende eksportprisen, bekræftes konklusionen i betragtning 38 i forordningen om midlertidig told.
3.2.5. SAMMENLIGNING
(38)
En af de samarbejdsvillige producenter hævdede, at dens forretningsmæssigt forbundne forhandlers SA&G-omkostninger og provision ikke burde fratrækkes eksportprisen som en justering i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i). Producenten fremførte, at den forretningsmæssigt forbundne forhandlers direkte salgsomkostninger allerede var blevet fratrukket eksportprisen for at opnå en pris ab fabrik, der kunne sammenlignes med den normale værdi på samme grundlag.
(39)
Producenten gjorde gældende, at den forretningsmæssigt forbundne forhandler var et helejet datterselskab, som i henhold til koncernens strategi for intern fordeling af eksportoverskud ikke opkrævede provision. Herudover udgjorde de resterende SA&G-omkostninger ifølge virksomheden forskellige driftsomkostninger, som ikke var direkte salgsrelaterede, og de burde derfor ikke fratrækkes eksportprisen.
(40)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i), skal provision anses for at indbefatte den avance, en forhandler modtager, hvis en sådan forhandler har samme funktion som en agent, der arbejder på provisionsbasis. Det er derfor irrelevant, om der rent faktisk blev betalt provision eller ej. Det er til gengæld relevant, om forhandleren videresolgte varerne med en avance, og om forhandleren havde samme funktion som en agent.
(41)
Det fremgår af de oplysninger, der allerede foreligger i sagen, og som er indhentet inden og under kontrolbesøget i handelsvirksomheden, at forhandleren i undersøgelsesperioden solgte oxalsyre fremstillet af den forretningsmæssigt forbundne producent til en kunde i Unionen. Samtidig eksporterede producenten også direkte til samme kunde i Unionen. Den forretningsmæssigt forbundne forhandler reproducerede derfor producentens indsats med et andet personale på et andet kontor i en anden by og pådrog sig derved sine egne omkostninger, som er afspejlet i eksportprisen.
(42)
De eksisterende oplysninger i sagen viser også, at handelsvirksomheden købte de eksporterede varer hos den forretningsmæssigt forbundne eksporterende producent og videresolgte dem, med en avance, under sit eget navn efter selv at have gennemført prisforhandlinger med den endelige uafhængige kunde.
(43)
Der blev også indhentet dokumentation for, at handelsvirksomheden havde samme funktion som en agent. Denne dokumentation viser for det første, at producenten solgte betydelige mængder af den pågældende vare direkte til Unionen og samtidig eksporterede til Unionen via sin forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomhed. Kun ca. en tredjedel af salget til Unionen foregik via den forretningsmæssigt forbundne virksomhed. Forhandleren videresolgte også oxalsyre fra andre ikke forretningsmæssigt forbundne producenter. De oplysninger, der foreligger i sagen, viser, at over halvdelen af forhandlerens køb af oxalsyre stammede fra ikke forretningsmæssigt forbundne leverandører og mindre end halvdelen fra den forretningsmæssigt forbundne producent.
(44)
Forhandleren kunne derfor ikke, trods sin forbindelse med den eksporterende producent, anses for at være dennes interne eksportsalgsafdeling.
(45)
De indgivne og efterprøvede oplysninger viser også tydeligt, at forhandleren først betaler for de varer, der er leveret fra den forretningsmæssigt forbundne eksporterende producent, når kunden i Unionen har betalt forhandleren. Den finansielle risiko ligger derfor hos producenten, ikke hos forhandleren.
(46)
Det blev derfor vurderet, at forhandleren udøver samme funktion som en agent, der arbejder på provisionsbasis. Følgelig blev påstanden om, at der ikke burde justeres for provision i henhold til artikel 2, stk. 10, litra i), afvist.
(47)
Påstanden om, at der ikke burde tages hensyn til SA&G-omkostninger, da de ikke omfatter direkte salgsomkostninger, kan heller ikke accepteres. Disse generalomkostninger har betydning for virksomhedens omkostningsstruktur og påvirker derfor eksportprisen. En del af disse omkostninger blev derfor fratrukket eksportprisen, så der kunne foretages en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen ab fabrik. Denne påstand afvises.
(48)
Provisionen er fastsat på grundlag af en ikke forretningsmæssigt forbundet EU-importørs fortjeneste, ikke på grundlag af forhandlerens faktiske avance, der var betydeligt større. Denne fremgangsmåde blev anset for mere hensigtsmæssig, da den faktiske avance ville være baseret på interne afregningspriser, der ikke svarer til de reelle markedsvilkår.
(49)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende sammenligningen af den normale værdi og eksportprisen, bekræftes konklusionerne i betragtning 39-44 i forordningen om midlertidig told.
3.2.6. DUMPINGMARGENER
(50)
En gruppe af eksporterende producenter hævdede, at der burde fastsættes individuelle dumpingmargener for henholdsvis uraffineret og raffineret oxalsyre. De gjorde gældende, at selv om der var blevet beregnet dumpingmargener på grundlag af en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportprisen pr. varetype, havde man lagt sig fast på en enkelt, fælles dumpingmargen for de to typer oxalsyre. De hævdede, at det ville være mere hensigtsmæssigt at fastsætte en dumpingmargen for hver type oxalsyre, da gruppen består af to virksomheder, hvoraf den ene fremstiller raffineret oxalsyre og den anden uraffineret oxalsyre.
(51)
Uraffineret oxalsyre kan erstattes af raffineret oxalsyre. Begge typer oxalsyre henhører under samme KN-kode, og det er vanskeligt at sondre mellem de forskellige typer. Oxalsyrens renhed er den samme, og forskellen ligger i mængden af andre produkter i det tilbageblivende »affaldsprodukt«. Da de begge er omfattet af definitionen på den pågældende vare, er der i overensstemmelse med sædvanlig praksis blevet fastsat en enkelt dumpingmargen. På grund af den betydelige prisforskel mellem de to typer og den vanskelige sondring mellem dem ville individuelle dumpingmargener for raffineret og uraffineret oxalsyre føre til øget risiko for omgåelse. Kravet om individuelle dumpingmargener for raffineret og uraffineret oxalsyre afvises, og de dumpingmargener, der er fastsat i betragtning 45 og 46 i forordningen om midlertidig told, bekræftes.
(52)
Endelig satte den samme gruppe af eksporterende producenter spørgsmålstegn ved de forskellige dumpingmargener, der var fastsat for de to grupper af eksporterende producenter fra Kina, og anmodede om en præcisering af beregningsmetoden og klassificeringen af raffineret og uraffineret oxalsyre på grund af forskellen i de konstaterede dumpingmargener mellem de to grupper af eksporterende virksomheder.
(53)
Der er anvendt samme metode for de to grupper af eksporterende producenter fra Kina, og det vejede gennemsnit af eksportprisen for den pågældende vare omfatter både raffineret og uraffineret oxalsyre. Forklaringen på de forskellige dumpingmargener beror derfor udelukkende på, hvor stor en relativ andel de respektive typer udgør af eksporten, idet raffineret oxalsyre normalt sælges til en højere pris end uraffineret.
(54)
De endelige dumpingmargener udgør følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Endelig dumpingmargen
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd og Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(55)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende dumpingmargenerne, bekræftes konklusionerne i betragtning 47-48 i forordningen om midlertidig told.
(56)
På dette grundlag fastsættes det landsdækkende dumpingniveau endeligt til 52,2 % af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, og konklusionen i betragtning 49 i forordningen om midlertidig told bekræftes.
4. SKADE
4.1. EU-PRODUKTION OG EU-ERHVERVSGREN
(57)
En eksporterende producent bemærkede, at henvisningen i betragtning 50 og 51 i forordningen om midlertidig told til to EU-producenter, der udgør EU-erhvervsgrenen (klageren og en anden, ikke-samarbejdsvillig producent), ikke giver et korrekt billede af situationen med hensyn til makroøkonomiske indikatorer. Det blev desuden gjort gældende, at der burde ses bort fra oplysningerne vedrørende den ikke-samarbejdsvillige producent og også fra oplysningerne vedrørende en tredje EU-producent, der havde indstillet produktionen af oxalsyre, og at disse oplysninger ikke burde indgå i visse makroindikatorer (jf. betragtning 72, 74 og 78 i forordningen om midlertidig told). For det første bekræftes det herved, at i modsætning til, hvad der fremgår af betragtning 50 og 51 i forordningen om midlertidig told, var der i den betragtede periode i virkeligheden tre producenter af den pågældende vare i Unionen, som udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og som således tegner sig for 100 % af Unionens produktion. For det andet bør påstanden om, at der burde ses bort fra tallene vedrørende den ikke-samarbejdsvillige producent og den tredje EU-producent, som indstillede sin virksomhed i 2008, afvises, da det er korrekt at medtage alle kendte tal vedrørende den betragtede periode med henblik på skadesanalysen for således at skaffe sig det mest fuldstændige billede af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
(58)
Den samme eksporterende producent gjorde desuden gældende, at årsagerne til, at denne tredje producent ikke længere fremstiller den samme vare, ikke var blevet korrekt efterforsket i forbindelse med undersøgelsen. Spørgsmålet var dog blevet taget op i forbindelse med undersøgelsen, og virksomheden havde angivet »interne grunde« uden yderligere forklaringer som årsag til, at den havde indstillet produktionen af samme vare. En af de eksporterende producenter tilsluttede sig desuden denne forklaring og hævdede, at beslutningen om at indstille produktionen ikke skyldtes eksporterende kinesiske producenters påståede dumping, og tilbageviste således de oplysninger, klageren havde stillet til rådighed i den ikke-fortrolige udgave af klagen, hvori det hedder, at »[virksomheden] indstillede produktionen en gang for alle og lukkede fabrikken på grund af aggressiv dumping fra Kina og Indien«. Den eksporterende producent fremlagde dog ikke nye oplysninger om de påståede produktionstal for denne tredje EU-producent. Dette spørgsmål rokker derfor ikke ved det forhold, at oplysningerne vedrørende den tredje EU-producent kan anvendes i den igangværende undersøgelse.
(59)
En anden eksporterende producent gjorde gældende, at minimumstærsklen for repræsentativiteten ved indledningen af den igangværende undersøgelse ikke var korrekt oplyst og i realiteten ikke overholdt. Som anført i betragtning 2 i forordningen om midlertidig told tegnede klageren sig for over 25 % af den samlede EU-produktion af oxalsyre, og ingen producent har gjort indsigelse forud for indledningen af undersøgelsen. En informationsmeddelelse blev gjort tilgængelig i det ikkefortrolige dossier, der sammenfatter resultaterne af undersøgelsen af repræsentativiteten i den indledende fase. Herudover omfattede den skadesanalyse, der blev gennemført i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 1, en betydelig del af EU-erhvervsgrenen.
(60)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende definitionen af EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen, bekræftes konklusionerne i betragtning 50 og 51 i forordningen om midlertidig told, jf. dog præciseringen i betragtning 57 ovenfor.
4.2. FASTLÆGGELSE AF DET RELEVANTE EU-MARKED
(61)
En eksporterende producent fremførte, at eget forbrug af oxalsyre ikke burde tages i betragtning ved fastsættelsen af visse skadesindikatorer, og at der under alle omstændigheder skulle anvendes samme metode i forbindelse med alle skadesindikatorer. Imidlertid er der i betragtning 52, 53 og 55 i forordningen om midlertidig told redegjort for sondringen mellem virksomhedens eget forbrug og det frie marked, og i overensstemmelse med grundforordningen fokuserede analysen primært på det frie marked, selv om både anvendelsen på det frie marked og til virksomhedens eget forbrug indgik i beregningen af visse skadesindikatorer, jf. betragtning 55. Nogle skadesindikatorer kan nemlig kun undersøges i lyset af anvendelsen af samme vare på det frie marked, da det ligger i selve karakteren af salg til eget forbrug, at de pågældende indikatorer kan være fordrejet af forholdet mellem sælger og køber. Derfor afvises denne påstand.
(62)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende fastlæggelsen af det relevante EU-marked, bekræftes konklusionerne i betragtning 52-55 i forordningen om midlertidig told.
4.3. EU-FORBRUGET
(63)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende EU-forbruget, bekræftes konklusionerne i betragtning 56-58 i forordningen om midlertidig told.
5. IMPORT FRA DE PÅGÆLDENDE LANDE
5.1. KUMULATIV VURDERING AF VIRKNINGERNE AF DEN PÅGÆLDENDE IMPORT
(64)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende den kumulative vurdering af virkningerne af den pågældende import, bekræftes konklusionerne i betragtning 59-62 i forordningen om midlertidig told.
5.2. MÆNGDE OG MARKEDSANDEL FOR DUMPINGIMPORTEN FRA DE PÅGÆLDENDE LANDE
(65)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende mængde og markedsandel for importen fra de pågældende lande, bekræftes konklusionerne i betragtning 63 og 64 i forordningen om midlertidig told.
5.3. DUMPINGIMPORTPRISER OG PRISUNDERBUD
(66)
Som nævnt i betragtning 144 i forordningen om midlertidig told er prisgennemsnittet i forbindelse med importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina og Indien blevet behørigt justeret for importomkostninger og told ved beregningen af skadesmargenen. En eksporterende producent gjorde imidlertid gældende, at Kommissionen ikke havde foretaget en fuldstændig justering på 6,5 % svarende til den normale toldsats ved beregningen af skadesmargenen. Denne påstand blev fundet berettiget, og beregningerne af skadesmargenerne blev følgelig korrigeret for den pågældende eksporterende producent samt for de andre samarbejdsvillige eksporterende producenter. Dette fik dog ingen virkninger for de foreslåede endelige foranstaltninger, jf. betragtning 87 nedenfor.
(67)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende dumpingimportpriser og prisunderbud, bekræftes konklusionerne i betragtning 65-68 i forordningen om midlertidig told.
6. EU-ERHVERVSGRENENS ØKONOMISKE SITUATION
(68)
Som nævnt ovenfor i betragtning 57 fremførte en eksporterende producent, at tallene vedrørende en tredje EU-producent, der indstillede produktionen af oxalsyre i 2008, ikke burde indgå i visse makroindikatorer (jf. betragtning 72, 74 og 78 i forordningen om midlertidig told). Der er imidlertid i virkeligheden tre producenter af samme vare i Unionen, som udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, idet de tegner sig for 100 % af Unionens produktion i hele den betragtede periode, selv om en enkelt producent ophørte med at fremstille oxalsyre inden undersøgelsesperioden. Påstanden om, at der burde ses bort fra tallene vedrørende den tredje EU-producent, fordi denne indstillede sin virksomhed i 2008, afvises, da det er korrekt at medregne alle produktionstal vedrørende den betragtede periode med henblik på fastsættelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
(69)
Den samme eksporterende producent gjorde gældende, at selv om man ser bort fra den påståede fejl, der er nævnt ovenfor i betragtning 66, stemte tallene for antal ansatte, årlige lønninger i alt og gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. beskæftiget i tabel 6 i forordningen om midlertidig told ikke. Den eksporterende producent nævnte dog ikke det rigtige tal, da han anførte, at de gennemsnitlige lønninger steg med 21 %; det rigtige tal er 19 %.
(70)
Hvad angår den økonomiske krise viser betragtning 95-97 i forordningen om midlertidig told tydeligt, at importen fra de pågældende lande blev ved med at vinde markedsandele til trods for nedgangen i forbruget og havde negative følger for de forskellige skadesindikatorer såsom salgsmængde, beskæftigelse, produktionskapacitet og markedsandel.
(71)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende betragtning 69-94 i forordningen om midlertidig told, bekræftes konklusionerne i disse betragtninger.
7. KONKLUSION VEDRØRENDE SKADE
(72)
En eksporterende producent gjorde i modsætning til de foreløbige konklusioner gældende, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt væsentlig skade. Det hævdedes, at den negative udvikling for EU-erhvervsgrenen generelt skyldtes virkningerne af den økonomiske krise i 2008 og den fejlagtige medtagelse af oplysningerne vedrørende den tredje EU-producent, der havde indstillet sin produktion i 2008, hvilket medvirkede til at give et forvansket billede af skadessituationen. Som nævnt ovenfor blev medtagelsen af den tredje producent dog anset for at være korrekt, og de pågældende landes markedsandel fortsatte med at stige til trods for krisen.
(73)
Betragtning 94-98 i forordningen om midlertidig told, hvori det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5, bekræftes derfor.
8. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(74)
En af de eksporterende producenter anførte, at medtagelsen af oplysninger vedrørende en tredje EU-producent, der havde indstillet sin produktion af oxalsyre i 2008, forvanskede de foreløbige konklusioner vedrørende analysen af årsagssammenhængen, der kun burde baseres på de nuværende producenter. I lighed med skadesanalysen ovenfor blev det tværtimod konkluderet, at det ville fordreje konklusionerne vedrørende samme vare, hvis man ikke medtog denne tredje producent. Som nævnt ovenfor i betragtning 57 burde relevante oplysninger om denne virksomhed imidlertid også medtages i forbindelse med analysen af EU-erhvervsgrenens situation, og denne påstand afvises derfor.
(75)
En af de eksporterende producenter gjorde gældende, at da mængden af importen til dumpingpriser voksede samtidig med, at EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev bedre, kunne dumpingimporten ikke være hovedårsagen til skaden. Denne lille forbedring af rentabiliteten ændrer dog ikke ved den konklusion, at rentabiliteten generelt forblev meget ringe og fortsat lå under den normale fortjeneste på 8 %. Trods det faktum, at forbruget steg betydeligt i 2008 og igen i undersøgelsesperioden, mistede EU-erhvervsgrenen desuden en markedsandel på 9 % til den kinesiske import i den betragtede periode.
(76)
En anden eksporterende producent gjorde gældende, at EU-erhvervsgrenen ud fra de foreliggende oplysninger opnåede en fortjeneste i undersøgelsesperioden, der lå meget tæt på målfortjenesten på 8 %. Da oplysningerne om fortjeneste kun vedrører en enkelt EU-producent, kan de præcise tal ikke offentliggøres. Som anført i betragtning 88 i forordningen om midlertidig told opnåede klageren dog en lille fortjeneste i undersøgelsesperioden efter at have lidt et tab i 2009. De antagelser, som den eksporterende producent anvendte til at fastslå, at fortjenesten i undersøgelsesperioden måtte ligge tæt på målfortjenesten, var i realiteten ikke korrekte, eftersom de ikke omfattede de relevante finansielle oplysninger og produktionsdata vedrørende klageren, der af fortrolighedshensyn ikke kunne offentliggøres. Klagerens fortjenstniveau er blevet nøje efterprøvet, bl.a. under et kontrolbesøg, og påstanden om, at den fortjeneste, der blev opnået i undersøgelsesperioden, lå meget tæt på målfortjenesten, blev således fundet uberettiget.
(77)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende årsagssammenhængen, bekræftes konklusionerne i betragtning 99-122 i forordningen om midlertidig told.
9. UNIONENS INTERESSER
(78)
To importører gjorde gældende, at foranstaltningerne kunne føre til mangel på oxalsyre i Unionen. EU-erhvervsgrenen skulle således ikke kunne imødekomme efterspørgslen i Unionen efter oxalsyre.
(79)
Undersøgelsen viste, at klageren havde uudnyttet kapacitet i undersøgelsesperioden. Klageren har desuden angivet at være i gang med at øge produktionen, men da fremstillingen af den pågældende vare er baseret på kemiske reaktioner, tager det tid at forbedre kapacitetsudnyttelsen. Ud fra oplysningerne om Unionens forbrug og samlede kapacitet kan det imidlertid vurderes, at klageren vil være i stand til at imødekomme hele EU-efterspørgslen efter uraffineret oxalsyre, når produktionen når op i nærheden af fuld kapacitet. Med hensyn til raffineret oxalsyre skal det bemærkes, at da størsteparten heraf anvendes til fremstilling af varer, som efterfølgende eksporteres, kunne brugerne anvende ordningen for aktiv forædling. Hertil kommer, at den største kinesiske eksportør af raffineret oxalsyre er den, for hvilken der er foreslået den laveste told (14,6 %).
(80)
Klageren gjorde endvidere gældende, at verdensmarkedet for oxalsyre (uraffineret) er domineret af de kinesiske producenter, der bestemmer prisniveauet for denne vare. I øjeblikket er de kinesiske producenter mere optaget af deres hjemmemarked, og det kan ikke udelukkes, at brugerne i Unionen vil få problemer med forsyningssikkerheden, eventuelt ledsaget af kronisk mangel og oligopolistiske priser, hvis der ikke træffes foranstaltninger, og hvis den eneste tilbageværende EU-producent af uraffineret oxalsyre forsvinder, sådan som det kan forventes.
(81)
En anden importør/bruger, der opererer i et andet markedssegment i et senere omsætningsled end førnævnte, hævdede, at de foreløbige foranstaltninger havde en negativ virkning for rentabiliteten af dennes egne produkter, for hvilke oxalsyre et det vigtigste råmateriale, uden dog at gå i detaljer. Virksomheden blev opfordret til at deltage i en høring for at uddybe og dokumentere disse problemer, men reagerede ikke. Disse påstande kunne derfor ikke efterprøves.
(82)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende Unionens interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 123-139 i forordningen om midlertidig told.
10. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
10.1. SKADESTÆRSKEL
(83)
Som nævnt i betragtning 66 ovenfor gjorde en eksporterende producent gældende, at Kommissionen ikke havde foretaget en justering på 6,5 % svarende til den normale toldsats ved beregningen af skadesmargenen. Denne påstand blev fundet delvis berettiget, da tolden var blevet undervurderet for en del af importen, som blev leveret fortoldet til kunden i EU. Skadesmargenerne blev derfor korrigeret i overensstemmelse hermed, hvilket dog ikke fik nogen virkning af betydning for de foreslåede endelige foranstaltninger (jf. betragtning 87 nedenfor).
(84)
På baggrund af konklusionerne vedrørende Star Oxochem blev der også fastsat en skadesmargen for denne eksporterende producent efter den beregningsmetode, der er fastlagt i betragtning 142-144 i forordningen om midlertidig told.
(85)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende skadestærsklen, bekræftes konklusionerne i betragtning 145-148 i forordningen om midlertidig told.
10.2. TOLDENS FORM OG STØRRELSE
(86)
I betragtning af ovenstående og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold svarende til de konstaterede dumpingmargener, da skadesmargenerne for alle de berørte eksporterende producenter viste sig at være højere end dumpingmargenerne.
(87)
På grundlag af ovenstående fastsættes dumping- og skadesmargenerne som følger:
Virksomhedens/koncernens navn
Skadesmargen (%)
Dumpingmargen
Midlertidig told (%)
Foreslået told (%)
Indien
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
38,9
22,8
22,8
22,8
Star Oxochem Pvt. Ltd
32,3
31,5
43,6
31,5
Alle andre virksomheder
47,9
43,6
43,6
43,6
Kina
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd og Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
53,3
37,7
37,7
37,7
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
18,7
14,6
14,6
14,6
Alle andre virksomheder
63,5
52,2
52,2
52,2
(88)
Antidumpingtoldsatserne for individuelle virksomheder i denne forordning er fastsat på grundlag af konklusionerne af denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Indien og Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser og er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(89)
Enhver anmodning om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (3) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter med hensyn til produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
(90)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af oxalsyre med oprindelse i Kina og Indien. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af de endelige konklusioner.
(91)
Der blev taget behørigt hensyn til de interesserede parters bemærkninger. Ingen af bemærkningerne var af en sådan art, at de kunne ændre konklusionerne af undersøgelsen.
(92)
For at sikre korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksportører, men også på de virksomheder, der ikke foretog eksport i undersøgelsesperioden. Hvis de sidstnævnte virksomheder opfylder kravene i grundforordningens artikel 11, stk. 4, andet afsnit, opfordres de imidlertid til at fremsætte anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til nævnte artikel, så deres situation kan blive undersøgt individuelt.
10.3. ENDELIG OPKRÆVNING AF MIDLERTIDIG TOLD
(93)
På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og omfanget af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told. Hvis den endelige told er lavere end den midlertidige told, bør det beløb, for hvilket der midlertidigt er stillet sikkerhed ud over den endelige told, frigives.
11. TILSAGN
(94)
En eksporterende producent i Indien og to eksporterende producenter i Folkerepublikken Kina afgav pristilsagn i overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 1.
(95)
Der har i de seneste år været betydelige prisudsving for den pågældende vare, og den er derfor ikke særlig egnet til et fast pristilsagn. For at løse dette problem tilbød den indiske eksporterende producent en indeksregulering uden dog at fastsætte en mindsteimportpris. Det skal hertil bemærkes, at der ikke kunne fastslås nogen direkte forbindelse mellem prisudsvingene og det vigtigste råmateriale, og at en indeksregulering derfor ikke anses for hensigtsmæssig. Desuden havde den pågældende virksomhed ikke udvist den bedste samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen, og de oplysninger, den havde afgivet, kunne have været mere præcise. Kommissionen havde derfor ikke tillid til, at et tilsagn fra denne virksomhed ville kunne overvåges effektivt.
(96)
Herudover blev det i forbindelse med undersøgelsen af de eksporterende producenter i Kina fastslået, at der er forskellige typer af den pågældende vare, at de er vanskelige at holde ude fra hinanden, og at der er betydelige prisforskelle mellem dem. Den unikke mindsteimportpris, som en af de kinesiske eksporterende producenter tilbød for alle varetyper, ville derfor ikke fjerne dumpingens skadevoldende virkninger. Begge de berørte eksporterende producenter i Kina fremstiller desuden forskellige andre kemiske produkter og kan sælge disse varer til fælles kunder i Den Europæiske Union via forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder. Dette ville skabe en alvorlig risiko for krydskompensation og gøre det uhyre vanskeligt at overvåge tilsagnet effektivt. De forskellige mindsteimportpriser, som den anden kinesiske eksporterende producent foreslog, ville også gøre overvågningen umulig på grund af den vanskelige sondring mellem de forskellige varetyper. På grundlag af ovenstående blev det konkluderet, at tilsagnene ikke kan godtages -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres herved en endelig antidumpingtold på importen af oxalsyre i form af dihydrat (CUS-nummer 0028635-1 og CAS-nummer 6153-56-6) eller i vandfri form (CUS-nummer 0021238-4 og CAS-nummer 144-62-7) eller i vandig opløsning, som for øjeblikket falder ind under KN-kode ex 2917 11 00, og som har oprindelse i Indien og Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:
Land
Virksomhed
Antidumping- toldsats %
Taric-tillægskode
Indien
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5
B270
Alle andre virksomheder
43,6
B999
Kina
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Alle andre virksomheder
52,2
B999
3. Anvendelsen af den individuelle toldsats, der er fastsat for de virksomheder, der er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 1043/2011, opkræves endeligt. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 12. april 2012.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 325/2012
ze dne 12. dubna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh, který předložila Evropská komise (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1043/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky (dále též „ČLR“). Prozatímní antidumpingová cla byla uložena v rozmezí od 14,6 % do 52,2 %.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 13. prosince 2010 podala Evropská rada chemického průmyslu (CEFIC) jménem společnosti Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), která představuje podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení. Konkrétně jeden vyvážející výrobce z Indie požádal o slyšení v přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod, které mu bylo umožněno.
(5)
Komise nadále shromažďovala informace, jež považovala pro svá konečná zjištění za nezbytné.
(6)
Ve 150. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly čínské společnosti, které se dosud nepřihlásily, avšak domnívají se, že by jim měla být vyměřena individuální sazba cla, vyzvány, aby se přihlásily do deseti dnů od vyhlášení. Žádná čínská společnost tak neučinila.
(7)
Všem stranám byly následně sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, z nichž vychází záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných zjištění“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k těmto poskytnutým konečným zjištěním vyjádřit.
(8)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly posouzeny a v odůvodněných případech k nim bylo přihlédnuto.
1.3 STRANY DOTČENÉ ŘÍZENÍM
(9)
Jelikož ohledně stran dotčených řízením nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 3. až 8. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 DOTČENÝ VÝROBEK
(10)
Dotčeným výrobkem je výrobek popsaný v 10. a 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. kyselina šťavelová ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS. 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00, pocházející z Indie a z ČLR.
(11)
Existují dva typy kyseliny šťavelové: nerafinovaná kyselina šťavelová a rafinovaná kyselina šťavelová. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se vyrábí v ČLR, avšak nikoli v Indii, se vyrábí procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty.
(12)
Kyselina šťavelová má široké použití, např. jako redukční a bělicí činidlo, při farmaceutické syntéze a při výrobě chemických látek.
2.2 OBDOBNÝ VÝROBEK
(13)
Šetření ukázalo, že kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná na domácím trhu v Indii a v ČLR a kyselina šťavelová dovážená do Unie z Indie a z ČLR mají v zásadě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejná základní konečná použití.
(14)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, potvrzuje se platnost 10. až 13. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 INDIE
3.1.1 PŘEDBĚŽNÁ POZNÁMKA
(15)
Ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise konstatovala, že jeden indický vyvážející výrobce nemůže být považován za spolupracující stranu, a proto byly závěry týkající se této společnosti učiněny na základě dostupných údajů, jak stanoví článek 18 základního nařízení.
(16)
Po poskytnutí prozatímních zjištění této společnosti, Star Oxochem Pvt. Ltd, podala uvedená společnost další vysvětlení a upřesnění týkající se informací, které poskytla v předchozím průběhu šetření. Uvedená společnost rovněž požádala o slyšení před Komisí za přítomnosti úředníka pro slyšení z Generálního ředitelství pro obchod. Společnost uvedla, že jelikož poskytla odpovědi na dotazník a s ohledem na skutečnost, že útvary Komise provedly inspekci v prostorách společnosti, a také s ohledem na dodatečná vysvětlení a upřesnění, která byla nyní poskytnuta, by nebylo přiměřené, aby se k ní nadále přistupovalo jako k vyvážejícím výrobcům, kteří při šetření vůbec nespolupracovali.
(17)
S ohledem na výše uvedené, zejména na dodatečná vysvětlení a upřesnění, mají útvary Komise za to, že mohou částečně použít původní informace, konkrétně údaje týkající se vývozních cen, neboť tyto údaje byly shledány jako spolehlivé. Z výše uvedených úvah vyplývá, že prozatímní závěry zmíněné ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zůstávají nadále platné pouze částečně, a v souladu s čl. 18 odst. 1 a 3 základního nařízení vycházejí závěry ohledně této společnosti částečně z dostupných údajů a částečně z jejích vývozních cen.
3.1.2 BĚŽNÁ HODNOTA
(18)
Pokud jde o metodu výpočtu běžné hodnoty pro Indii, nebyly vzneseny žádné připomínky. Potvrzuje se proto platnost zjištění uvedených v 15. až 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o spolupracující společnost.
(19)
Pokud jde o Star Oxochem a s ohledem výše uvedená zjištění (16. a 17. bod odůvodnění), byla běžná hodnota stanovena na základě dostupných skutečností v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení. Běžná hodnota pro tuto společnost proto vycházela z váženého průměru reprezentativního objemu domácího prodeje uskutečněného druhou, spolupracující společností, Punjab Chemicals.
3.1.3. VÝVOZNÍ CENA
(20)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se způsob stanovení vývozní ceny uvedený v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o společnost Punjab Chemicals.
(21)
S ohledem na závěry uvedené v 16. a 17. bodě odůvodnění výše se vývozní cena pro Star Oxochem v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoví na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které mají zaplatit nezávislí zákazníci za dotčený výrobek při vývozu do Unie.
3.1.4 SROVNÁNÍ
(22)
Jelikož ohledně srovnání běžné hodnoty a vývozních cen nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 20. a 21. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, pokud jde o spolupracujícího výrobce, společnost Punjab Chemicals.
(23)
Pokud jde o Star Oxochem, byly provedeny úpravy v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení, a to na základě ověřených úprav u Punjab Chemicals.
3.1.5 DUMPINGOVÉ ROZPĚTÍ
(24)
Pokud jde o spolupracujícího výrobce, nebyly k prozatímním zjištěním Komise vzneseny žádné připomínky. Dumpingové rozpětí stanovené ve 22. a 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzuje.
(25)
Pokud jde o Star Oxochem a vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí 31,5 %.
(26)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany Indie (méně než 80 %) se předběžně mělo za to, že nejvhodnější metodou pro stanovení celostátního dumpingového rozpětí bude nejvyšší dumpingová transakce spolupracující strany. Tato transakce není výjimečná ani z hlediska množství ani z hlediska ceny, a je proto považována za reprezentativní vzorek, který vede k přiměřenému a odpovídajícímu výsledku v poměru k dumpingovému rozpětí stanovenému pro spolupracujícího výrobce.
(27)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzuje platnost zjištění uvedených ve 24. a 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(28)
Na tomto základě konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením pro Indii činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8 %
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5 %
Všechny ostatní společnosti
43,6 %
3.2 ČÍNSKÁ LIDOVÁ REPUBLIKA
3.2.1 ZACHÁZENÍ JAKO V TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍ / INDIVIDUÁLNÍ ZACHÁZENÍ
(29)
Jak je uvedeno v prozatímním nařízení, jedna skupina čínských společností požádala o zacházení jako v tržním hospodářství, nebo případně, pokud by to nebylo možné, o individuální zacházení, zatímco další skupina čínských společností požádala pouze o individuální zacházení. Jak je uvedeno ve 26. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, požadavek na zacházení jako v tržním hospodářství byl odmítnut, avšak oběma skupinám společností bylo prozatímně přiznáno individuální zacházení.
(30)
Ohledně těchto prozatímních zjištění nebyly vzneseny žádné připomínky, a platnost 26. až 32. bodu odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
3.2.2 SROVNATELNÁ ZEMĚ
(31)
K prozatímnímu výběru srovnatelné země nebyly obdrženy žádné připomínky. Potvrzuje se proto platnost 33. a 34. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.3 BĚŽNÁ HODNOTA
(32)
V prozatímním nařízení bylo vysvětleno, že Komise stanovila odděleně běžné hodnoty pro rafinovanou a nerafinovanou kyselinu šťavelovou. Zatímco běžná hodnota pro nerafinovanou kyselinu šťavelovou byla stanovena na základě běžné hodnoty stanovené pro Indii, běžná hodnota pro rafinovanou kyselinu šťavelovou, která se v Indii nevyrábí, byla určena na základě výrobních nákladů na indickou nerafinovanou kyselinu šťavelovou navýšených o 12 % za účelem zohlednění dodatečných výrobních nákladů a také prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.
(33)
Oba spolupracující výrobci z Číny zpochybnili zmíněné 12 % navýšení o dodatečné výrobní náklady tvrzením, že Komise tyto dodatečné náklady nikdy neověřila, nýbrž se zdá, že se jedná pouze o hrubý odhad na základě metody, která jim nebyla sdělena spolu s ostatními prozatímními zjištěními. Jeden z vyvážejících výrobců uvedl, že odhaduje dodatečné výrobní náklady pouze na 5 %, ačkoli tohoto tvrzení nepodložil žádnými fakty.
(34)
Je třeba uvést, že zmíněné navýšení bylo stanoveno na základě informací, které poskytli sami spolupracující čínští vyvážející výrobci. Za prvé je třeba poznamenat, že stejná společnost, která nyní tvrdí, že dodatečné výrobní náklady činí pouze přibližně 5 %, původně ve své žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství / individuální zacházení výslovně uváděla dodatečné náklady 10-15 %. Za druhé, během inspekcí v prostorách zmíněných společností oba spolupracující výrobci potvrdili, že se dodatečné náklady na výrobu rafinované kyseliny šťavelové ve srovnání s nerafinovanou kyselinou šťavelovou pohybují v rozmezí 10-12 %. Za třetí, pro tuto úroveň 10-12 % dodatečných výrobních nákladů hovoří i výpočty výrobního odvětví Unie. S ohledem na informace poskytnuté spolupracujícími výrobci bylo navýšení o 12 % považováno za odpovídající.
(35)
Proto jelikož nebyly uvedeny žádné podložené informace nebo podpůrné důkazy odůvodňující nižší navýšení, potvrzuje se platnost zjištění uvedených v 35. až 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.4 VÝVOZNÍ CENA
(36)
Oběma vyvážejícím výrobcům z ČLR bylo přiznáno individuální zacházení, proto jejich vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení vycházejí z cen, které zaplatili nebo mají zaplatit první nezávislí odběratelé v Unii.
(37)
Jelikož ohledně vývozní ceny nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 38. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.5 SROVNÁNÍ
(38)
Jeden ze spolupracujících výrobců namítl, že prodejní, režijní a správní náklady jeho obchodníka ve spojení ani jeho provize by neměly být odečteny od vývozní ceny v rámci úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení. Dotyčný výrobce uvedl, že přímé prodejní náklady jeho obchodníka ve spojení již byly od vývozní ceny odečteny při výpočtu ceny ze závodu za účelem srovnání s běžnou hodnotou na témže základě.
(39)
Uvedený výrobce tvrdil, že jeho obchodník ve spojení je dceřiná společnost, jíž je jediným vlastníkem, a že si s ohledem na strategii dělení zisku z vývozu v rámci celé skupiny neúčtuje žádnou provizi. Kromě toho podle uvedené společnosti zbývající prodejní, režijní a správní výdaje představují souhrnné náklady na provoz společnosti, a nejsou přímo spojeny s prodejem, a proto by neměly být odečteny od vývozní ceny.
(40)
Podle ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení se provizemi rozumí rovněž obchodní přirážky obchodníka, pokud tento obchodník plní funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Je tedy nepodstatné, zda byla provize skutečně zaplacena, či nikoliv. Podstatné je, zda obchodník prodal zboží s přirážkou a zda plnil funkce obdobné funkcím obchodního zástupce.
(41)
Ze skutečností zjištěných před inspekcí a během inspekce v uvedené obchodní společnosti vyplývá, že tato společnost během období šetření prodávala kyselinu šťavelovou vyráběnou dotyčným výrobcem ve spojení odběrateli v EU. Uvedený výrobce zároveň stejnému odběrateli v EU dodával také přímo. Obchodník ve spojení proto dělal stejnou práci jako výrobce, s jiným personálem v jiném sídle a v jiném městě, a vznikly mu tak vlastní náklady, které se odrážejí ve vývozní ceně.
(42)
Ze zjištěných skutečností je rovněž zřejmé, že uvedená obchodní společnost nakupovala vyvážené zboží od vyvážejícího výrobce ve spojení a vlastním jménem je dále prodávala s přirážkou, za cenu, kterou sama dojednala s konečným nezávislým odběratelem.
(43)
Byly rovněž zjišťovány skutečnosti ohledně uvedené obchodní společnosti, co se týče jejího plnění funkcí obchodního zástupce. Z těchto skutečností je především zřejmé, že výrobce prodával významné objemy dotčeného výrobku přímo do EU a že do EU vyvážel rovněž přes svoji obchodní společnost ve spojení. Pouze přibližně třetina prodeje do EU se uskutečnila prostřednictvím této společnosti ve spojení. Zmíněný obchodník rovněž prodával kyselinu šťavelovou od dalších výrobců, s nimiž nebyl ve spojení. Ze zjištěných skutečností vyplývá, že více než polovina nákupů kyseliny šťavelové uvedeného obchodníka byla od dodavatelů, s nimiž nebyl ve spojení, a od jeho výrobce ve spojení byla méně než polovina jeho nákupů.
(44)
Uvedený obchodník tak nemohl být navzdory svému vztahu s vyvážejícím výrobcem považován za interní prodejní oddělení vyvážejícího výrobce.
(45)
Z předložených a ověřených údajů rovněž jasně vyplývá, že obchodník platí za zboží od vyvážejícího výrobce ve spojení až poté, co dostane sám zaplaceno od odběratele v EU. Finanční riziko tudíž zůstává na výrobci, a nikoli na obchodníkovi.
(46)
Proto se mělo za to, že uvedený obchodník plní funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Tvrzení, že by neměly být provedeny úpravy o provize podle čl. 2 odst. 10 písm. i), se proto odmítá.
(47)
Rovněž tvrzení, že by neměly být zohledněny prodejní, režijní a správní náklady, jelikož nezahrnují přímé výdaje na prodej, nelze přijmout. Tyto režijní náklady mají dopad na strukturu nákladů společnosti, a ovlivňují proto vývozní cenu. Část těchto nákladů byla proto odečtena od vývozní ceny, aby bylo možné provést spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, ze závodu. Toto tvrzení se odmítá.
(48)
Provize byla stanovena na základě ziskového rozpětí dovozce v EU, který není s danou společností ve spojení, nikoliv na základě skutečné přirážky obchodníka, která byla podstatně vyšší. Tato metoda byla považována za vhodnější, neboť skutečná přirážka by vycházela z interních cen za převod, které neodrážejí skutečné podmínky na trhu.
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, potvrzuje se platnost 39. až 44. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.6 DUMPINGOVÁ ROZPĚTÍ
(50)
Jedna skupina vyvážejících výrobců tvrdila, že by individuální dumpingová rozpětí měla být stanovena odděleně pro nerafinovanou a rafinovanou kyselinu šťavelovou. Tito výrobci tvrdili, že ačkoli byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou zvlášť pro jednotlivé druhy dotčeného výrobku, bylo stanovenou jedno společné dumpingové rozpětí pro oba druhy kyseliny šťavelové. Tvrdili dále, že by bylo vhodnější stanovit dumpingové rozpětí pro každý druh kyseliny šťavelové zvlášť, neboť skupinu tvoří dvě výrobní společnosti, z nichž jedna vyrábí rafinovanou kyselinu šťavelovou, zatímco druhá vyrábí nerafinovanou kyselinu šťavelovou.
(51)
Nerafinovanou kyselinu šťavelovou lze nahradit rafinovanou kyselinou šťavelovou. Oba druhy kyseliny šťavelové spadají pod stejný kód KN a není snadné je od sebe rozlišit. Čistota kyseliny šťavelové je stejná, rozdíl je v hladinách dalších produktů ve zbylém „odpadním“ produktu. Jelikož oba druhy vyhovují definici dotčeného výrobku, bylo v souladu s obvyklou praxí stanoveno jedno dumpingové rozpětí. Vzhledem ke značnému cenovému rozdílu mezi oběma druhy a jejich obtížnému rozlišení by různá dumpingová rozpětí pro rafinovanou a nerafinovanou kyselinu šťavelovou vedla ke zvýšenému riziku obcházení. Požadavek různých dumpingových rozpětí pro rafinovanou a nerafinovanou kyselinu šťavelovou se zamítá a potvrzují se dumpingová rozpětí stanovená ve 45. a 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(52)
Konečně, stejná skupina vyvážejících výrobců zpochybnila stanovení různých dumpingových rozpětí pro každou z těchto dvou skupin vyvážejících výrobců z ČLR a z důvodů těchto různých dumpingových rozpětí pro každou ze skupin vývozců požádala o objasnění metody výpočtu a metody klasifikace rafinované a nerafinované kyseliny šťavelové.
(53)
U obou skupin vyvážejících výrobců z ČLR byla použita stejná metoda a vážená průměrná vývozní cena dotčeného výrobku zahrnuje rafinovanou i nerafinovanou kyselinu šťavelovou. Vysvětlení, pokud jde o různá dumpingová rozpětí, proto jednoduše spočívá v relativním zastoupení vývozu obou příslušných druhů, s ohledem na to, že rafinovaná kyselina šťavelová se obvykle prodává za vyšší cenu než nerafinovaná.
(54)
Konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
37,7 %
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6 %
(55)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se dumpingových rozpětí, potvrzuje se platnost 47. a 48. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(56)
Na základě toho se celostátní úroveň dumpingu s konečnou platností stanovuje na 52,2 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením a potvrzuje se platnost 49. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4. ÚJMA
4.1 VÝROBA V UNII A VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
(57)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že údaje v 50. a 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se dvou výrobců v Unii tvořících výrobní odvětví Unie (žadatel a druhý, nespolupracující výrobce) nepopisují přesně situaci, pokud jde o makroekonomické ukazatele. Rovněž bylo uváděno, že by se nemělo přihlížet k údajům týkajícím se nespolupracujícího výrobce ani k údajům od třetího výrobce v Unii, který přestal kyselinu šťavelovou vyrábět, a že by tyto údaje neměly být zahrnuty do některých makroekonomických ukazatelů (viz 72., 74. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Za prvé, potvrzuje se, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno v 50. a 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byli v Unii v posuzovaném období ve skutečnosti tři výrobci dotčeného výrobku, kteří tvořili výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a kteří představují 100 % výroby v Unii. Za druhé, tvrzení, že by se nemělo přihlížet k údajům týkajícím se nespolupracujícího výrobce a třetího výrobce v Unii, který ukončil provoz v roce 2008, se odmítá, neboť je správný postup brát pro účely analýzy újmy v úvahu všechny známé údaje týkající se posuzovaného období s cílem získat co nejpřesnější představu o hospodářské situaci výrobního odvětví v Unii podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(58)
Tentýž vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že důvody, pro které zmíněný třetí výrobce ukončil výrobu obdobného výrobku, nebyly v průběhu šetření řádně prozkoumány. Tato věc ale byla během šetření zkoumána a uvedená společnost pouze uvedla, že ukončila výrobu obdobného výrobku z „interních důvodů“, aniž by poskytla jakékoli další vysvětlení. Navíc jeden vyvážející výrobce se s tímto vysvětlením ztotožnil a tvrdil, že důvodem rozhodnutí zastavit výrobu nebyly údajné dumpingové praktiky čínských vyvážejících výrobců, což bylo v rozporu s informacemi, které poskytl žadatel ve verzi, jež nebyla důvěrná, kde uvedl, že „společnost [název] ukončila výrobu jednou pro vždy a zavřela svůj výrobní závod kvůli agresivnímu dumpingu z Číny a Indie“. Uvedený vyvážející výrobce však neposkytl žádné odlišné informace týkající se uvedených údajů o výrobě zmíněného třetího výrobce v Unii. Tato záležitost proto nezpochybňuje skutečnost, že údaje týkající se zmíněného třetího výrobce v EU lze v současném šetření použít.
(59)
Jiný vyvážející výrobce tvrdil, že minimální limit, pokud jde o reprezentativnost při zahájení šetření, nebyl řádně sdělen a ve skutečnosti nebyl splněn. Jak se uvádí ve 2. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, žadatel představoval více než 25 % celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii a žádný výrobce se před zahájením šetření neozval a nevyjádřil nesouhlas. Ve verzi spisu, která není důvěrná, byla zpřístupněna informační poznámka shrnující výsledky šetření reprezentativnosti při zahájení. Analýza újmy provedená podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení kromě toho zahrnovala podstatnou část výrobního odvětví Unie.
(60)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se definice výroby v Unii a výrobního odvětví Unie, potvrzuje se platnost 50. a 51. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, s výhradou upřesnění v 57. bodě odůvodnění výše.
4.2 URČENÍ PŘÍSLUŠNÉHO TRHU UNIE
(61)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že při určování některých ukazatelů újmy by se nemělo přihlížet k vlastní spotřebě kyseliny šťavelové a že by měl být v každém případě u všech ukazatelů újmy uplatněn stejný konzistentní přístup. To, jakým způsobem byl uplatněn rozdíl mezi vlastní spotřebou a prodejem na volném trhu, však bylo vysvětleno v 52., 53. a 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v souladu se základním nařízením se analýza soustředila především na volný trh, přestože při stanovení některých ukazatelů újmy se přihlíželo k prodeji na volném trhu i k vlastní spotřebě, jak je uvedeno v 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Některé ukazatele újmy lze skutečně zkoumat pouze s ohledem na prodej obdobného výrobku na volném trhu, jelikož vzhledem k samotné podstatě závislého prodeje může tyto ukazatele zkreslovat vztah mezi prodejcem a kupujícím. Toto tvrzení se proto nepřijímá.
(62)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se určení příslušného trhu Unie, potvrzuje se platnost 52. až 55. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 SPOTŘEBA V UNII
(63)
Jelikož ohledně spotřeby v Unii nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 56. až 58. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5. DOVOZ Z DOTČENÝCH ZEMÍ
5.1 SOUHRNNÉ POSOUZENÍ ÚČINKŮ DOTČENÉHO DOVOZU
(64)
Jelikož ohledně souhrnného posouzení účinků dotčeného dovozu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 59. až 62. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 OBJEM DUMPINGOVÉHO DOVOZU Z DOTČENÝCH ZEMÍ A JEHO PODÍL NA TRHU
(65)
Jelikož ohledně objemu dumpingového dovozu z dotčených zemí a jeho podílu na trhu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 63. a 64. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 CENA DUMPINGOVÉHO DOVOZU A CENOVÉ PODBÍZENÍ
(66)
Jak je uvedeno ve 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, při výpočtu rozpětí újmy byly průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR a Indii náležitě upraveny s ohledem na dovozní náklady a clo. Jeden vyvážející výrobce však namítl, že Komise při výpočtu rozpětí újmy plně nezohlednila úpravu o 6,5 %, která odpovídají obvyklému clu. Tato námitka byla shledána jako oprávněná, a výpočty rozpětí újmy byly v případě tohoto výrobce, jakož i v případě ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců, náležitě opraveny. To však nemělo žádný dopad na navrhovaná konečná opatření uvedená níže v 87. bodě odůvodnění.
(67)
Jelikož ohledně ceny dumpingového dovozu a cenového podbízení nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se platnost 65. až 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
6. HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(68)
Jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění výše, jeden vyvážející výrobce namítl, že údaje týkající se třetího výrobce v Unii, který ukončil výrobu kyseliny šťavelové v roce 2008, neměly být zahrnuty do některých makroekonomických ukazatelů (viz 72., 74. a 78 bod odůvodnění prozatímního nařízení). Ve skutečnosti však výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení tvoří tři výrobci obdobného výrobku, kteří představují 100 % výroby v Unii v celém posuzovaném období, přestože jeden výrobce výrobu kyseliny šťavelové ukončil před začátkem období šetření. Tvrzení, že by se k údajům třetího výrobce v Unii, který ukončil provoz v roce 2008, nemělo přihlížet, se nepřijímá, neboť je správný postup brát pro účely určení hospodářské situace výrobního odvětví Unie v úvahu všechny číselné údaje o výrobě, které se týkají posuzovaného období.
(69)
Tentýž vyvážející výrobce tvrdil, že bez ohledu na domnělou chybu zmíněnou v 66. bodě odůvodnění výše číselné údaje týkající se počtu zaměstnanců, celkových ročních mezd a průměrných pracovních nákladů na zaměstnance, které jsou uvedeny v tabulce 6 prozatímního nařízení, nesouhlasí. Tento vyvážející výrobce však neuváděl správný údaj, neboť uváděl, že se průměrné mzdy zvýšily o 21 %, zatímco správné číslo je 19 %.
(70)
S ohledem na hospodářskou krizi 95. až 97. bod odůvodnění prozatímního nařízení jasně ukazují, že podíl dovozu z dotčených zemí na trhu navzdory poklesu spotřeby dále rostl a že měl tento dovoz negativní dopad na různé ukazatele újmy, například objem prodeje, zaměstnanost, výrobní kapacitu a podíl na trhu.
(71)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se 69. až 94. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzuje se platnost těchto bodů odůvodnění.
7. ZÁVĚR O ÚJMĚ
(72)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že v rozporu s tím, co se uvádí v prozatímních zjištěních, výrobní odvětví v Unii neutrpělo závažnou újmu. Bylo uváděno, že negativní vývoj, pokud jde o výrobní odvětví Unie, způsobily účinky hospodářské krize v roce 2008 a chybné zohlednění údajů týkajících se zmíněného třetího výrobce v Unii, který ukončil výrobu v roce 2008, které přispěly ke zkreslenému pohledu na situaci ohledně újmy. Jak je však uvedeno výše, zohlednění třetího výrobce bylo považováno za správné a podíl dotčených zemí na trhu se i přes krizi nadále zvyšoval.
(73)
Potvrzuje se proto platnost 94. až 98. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, tedy závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
8. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(74)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že zohlednění údajů týkajících se třetího výrobce v Unii, který ukončil výrobu kyseliny šťavelové v roce 2008, zkresluje prozatímní závěry, pokud jde o analýzu příčinných souvislostí, která by měla vycházet pouze z údajů týkajících se současných výrobců. Podobně jako v případě analýzy újmy výše bylo zjištěno, že závěry ohledně obdobného výrobku by naopak byly zkresleny, pokud by tento třetí výrobce zohledněn nebyl. Jak je však uvedeno v 57. bodě odůvodnění výše, relevantní údaje týkající se této společnosti by měly být zohledněny také při analýze situace výrobního odvětví Unie, a toto tvrzení se proto nepřijímá.
(75)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že jelikož ve stejné době, kdy došlo k nárůstu objemu dumpingového dovozu, se zvýšila ziskovost výrobního odvětví Unie, nemohl být dumpingový dovoz hlavní příčinou újmy. Toto mírné zvýšení ziskovosti však nezpochybňuje závěr, že celková ziskovost byla nadále velmi nízká a nedosahovala obvyklé míry, která činí 8 %. Kromě toho, navzdory skutečnosti, že se spotřeba v roce 2008 a pak znovu během období šetření podstatně zvýšila, snížil se během posuzovaného období podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 9 % oproti čínskému dovozu.
(76)
Další vyvážející výrobce namítal, že na základě dostupných informací výrobní odvětví Unie v období šetření dosahovalo zisku, který se velmi blížil cílové úrovni 8 %. Jelikož informace ohledně zisku se týkají pouze jednoho výrobce v Unii, přesná úroveň zisku nemůže být zveřejněna. Jak se však uvádí v 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, žadatel dosáhl v období šetření mírného zisku poté, co měl v roce 2009 ztrátu. Argumenty, na jejichž základě zmíněný vyvážející výrobce došel k závěru, že se měl zisk v období šetření blížit cílové úrovni, ve skutečnosti nebyly správné, neboť nezohledňovaly příslušné finanční údaje žadatele a příslušné údaje o jeho výrobě, které jsou důvěrné, a proto nemohly být poskytnuty. Úroveň zisku žadatele byla důkladně ověřena, mimo jiné prostřednictvím inspekce na místě, a tvrzení, že se měl zisk dosahovaný v období šetření blížit cílové úrovni, byla proto shledána jako nesprávná.
(77)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se příčinných souvislostí, potvrzuje se platnost 99. až 122. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
9. ZÁJEM UNIE
(78)
Dva dovozci namítali, že by opatření mohla vést k nedostatku kyseliny šťavelové v EU. Výrobní odvětví Unie údajně nemůže pokrýt poptávku po kyselině šťavelové v EU.
(79)
Šetření ukázalo, že během období šetření měl žadatel volné kapacity. Kromě toho žadatel uvedl, že v současnosti zvyšuje výrobu, ačkoli vzhledem k tomu, že se dotčený výrobek vyrábí prostřednictvím chemických reakcí, vyžaduje zvýšení využití kapacity určitý čas. Z údajů o spotřebě v EU a celkové kapacitě v EU lze však usuzovat, že žadatel je schopen zcela pokrýt poptávku po nerafinované kyselině šťavelové v Unii, jakmile se jeho výroba bude blížit plné kapacitě. Pokud jde o rafinovanou kyselinu šťavelovou, je třeba připomenout, že většina rafinované kyseliny šťavelové se používá při výrobě výrobků, které jsou následně vyvezeny, uživatelé by tak mohli působit v rámci aktivního zušlechťovacího styku. Kromě toho je hlavní čínský vývozce rafinované kyseliny šťavelové vývozcem s nejnižší navrhovanou sazbou cla (14,6 %).
(80)
Žadatel dále namítal, že na celosvětovém trhu s kyselinou šťavelovou dominují čínští výrobci, kteří udávají úroveň cen tohoto produktu. V současné době se čínští výrobci více soustředí na domácí trh a nelze vyloučit, že by v případě neexistence opatření a pravděpodobného zániku jediného zbývajícího výrobce nerafinované kyseliny šťavelové v EU uživatelé v EU čelili problémům se zabezpečením dodávek, potenciálně též chronickému nedostatku a oligopolním cenám.
(81)
Další dovozce, který je zároveň uživatelem a který působí v jiném navazujícím segmentu trhu než ten předchozí, tvrdil, že existence prozatímních opatření měla negativní dopad na ziskovost jeho vlastních výrobků, pro něž je kyselina šťavelová hlavní surovinou, neuvedl však žádné další podrobnosti. Uvedená společnost byla vyzvána, aby se zúčastnila slyšení, při němž by tyto obtíže upřesnila a podložila fakty, nicméně na tuto výzvu nereagovala. Proto tato tvrzení nebylo možné ověřit.
(82)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zájmu Unie, potvrzuje se platnost 123. až 139. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
10. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
10.1 ÚROVEŇ PRO ODSTRANĚNÍ ÚJMY
(83)
Jak se uvádí v 66. bodě odůvodnění výše, jeden vyvážející výrobce namítl, že Komise při výpočtu rozpětí újmy nezohlednila úpravu o 6,5 %, která odpovídají obvyklému clu. Tato námitka byla shledána jako zčásti oprávněná, neboť v případě některých proclených dodávek vyvezených odběrateli v EU bylo clo podhodnoceno. Rozpětí újmy proto byla odpovídajícím způsobem opravena, aniž by to však mělo podstatný dopad na navrhovaná konečná opatření (viz 87. bod odůvodnění níže).
(84)
Vzhledem k závěrům ohledně společnosti Star Oxochem bylo rozpětí újmy stanoveno rovněž pro tohoto vyvážejícího výrobce, a sice na základě stejné metody výpočtu, která je uvedena ve 142. až 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(85)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se platnost 145. až 148. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
10.2 FORMA A ÚROVEŇ CEL
(86)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo ve výši zjištěných dumpingových rozpětí, neboť u všech dotčených vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že rozpětí újmy jsou vyšší než dumpingová rozpětí.
(87)
Na základě výše uvedeného jsou určená dumpingová rozpětí a rozpětí újmy následující:
Název společnosti/skupiny
Rozpětí újmy (v %)
Dumpingové rozpětí (v %)
Prozatímní clo (v %)
Navrhované clo (v %)
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited (PCCPL)
38,9
22,8
22,8
22,8
Star Oxochem Pvt. Ltd
32,3
31,5
43,6
31,5
Všechny ostatní společnosti
47,9
43,6
43,6
43,6
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd a Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd
53,3
37,7
37,7
37,7
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
18,7
14,6
14,6
14,6
Všechny ostatní společnosti
63,5
52,2
52,2
52,2
(88)
Individuální sazby antidumpingových cel přidělené jednotlivým společnostem uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla, které se vztahuje na „všechny ostatní společnosti“) se proto vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a ČLR a vyráběných příslušnými společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou konkrétně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
(89)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (například po změně názvu subjektu nebo po zřízení nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (3) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, jež jsou spojeny například s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(90)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byl pojat záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Číny a Indie. Po poskytnutí konečných zjištění jim byla rovněž poskytnuta lhůta pro vyjádření.
(91)
Připomínky zúčastněných stran byly náležitě zváženy. Žádná z připomínek nebyla takového charakteru, aby změnila zjištění šetření.
(92)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se sazba zbytkového cla neměla vztahovat pouze na nespolupracující vývozce, ale rovněž na společnosti, jež v období šetření neuskutečnily žádný vývoz. Pokud však posledně jmenované společnosti splní požadavky stanovené v čl. 11 odst. 4 druhém pododstavci základního nařízení, mohou podle uvedeného článku předložit žádost o přezkum, aby byla jejich situace posouzena individuálně.
10.3 KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍCH CEL
(93)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné vybrat s konečnou platností částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel.
11. ZÁVAZKY
(94)
Jeden vyvážející výrobce v Indii a dva vyvážející výrobci v Čínské lidové republice nabídli cenové závazky podle čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(95)
Protože v posledních letech docházelo ke značnému kolísání cen dotčeného výrobku, není tento výrobek vhodný pro pevný cenový závazek. Za účelem odstranění této překážky nabídl indický vyvážející výrobce doložku o indexaci cen, nestanovil však příslušnou minimální cenu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že mezi kolísáním cen dotčeného výrobku a cenami hlavní suroviny nebyla zjištěna přímá souvislost, a indexace se proto nepovažuje za vhodné řešení. Kromě toho úroveň spolupráce této společnosti během celého šetření a přesnost jí poskytnutých údajů nebyly ideální. Komise si proto nemohla být jista, že by bylo možné dodržování závazku této společnosti účinně sledovat.
(96)
Navíc pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR, šetření zjistilo, že existují různé druhy dotčeného výrobku, které nelze snadno rozlišit a jejichž cena se výrazně liší. Jedna minimální cena pro všechny druhy výrobku, kterou navrhoval jeden z čínských vyvážejících výrobců, by proto nevedla k odstranění škodlivého účinku dumpingu. Oba dotčení vyvážející výrobci z ČLR navíc vyrábějí různé druhy dalších chemických výrobků a mohou tyto výrobky prodávat společným zákazníkům v Evropské unii prostřednictvím svých společností ve spojení. To by vedlo k vážnému riziku křížové kompenzace a učinilo by to účinné sledování dodržování závazku krajně obtížným. Ani různé minimální ceny, které navrhl druhý čínský vyvážející výrobce, by neumožňovaly sledování dodržování závazku, vzhledem ke složitosti rozlišování jednotlivých druhů výrobku. Na základě výše uvedeného se dospělo k závěru, že nabídnuté závazky nelze přijmout,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny šťavelové ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS 144-62-7), též jako vodného roztoku, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00 (kód TARIC 2917110091), pocházející z Indie a Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Sazba antidumpingového cla %
Doplňkový kód TARIC
Indie
Punjab Chemicals and Crop Protection Limited
22,8
B230
Star Oxochem Pvt. Ltd
31,5
B270
Všechny ostatní společnosti
43,6
B999
ČLR
Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd.
37,7
B231
Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd
14,6
B232
Všechny ostatní společnosti
52,2
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 tohoto článku je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba vztahující se na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení Komise (EU) č. 1043/2011 se vyberou s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečných sazeb antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. dubna 2012.