RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 2/2012
af 4. januar 2012
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Taiwan efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 1890/2005 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Indonesien, Taiwan, Thailand og Vietnam, og opkrævede endeligt den midlertidige told. Samtidig blev proceduren vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Malaysia og Filippinerne afsluttet.
(2)
Den 25. august 2009 efter en fornyet undersøgelse indledt i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, ændrede Rådet ved forordning (EF) nr. 768/2009 (3) ovennævnte foranstaltninger, for så vidt angår en eksporterende producent i Vietnam.
(3)
Forordningen, som førte til indførelsen af den endelige antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse bl.a. i Folkerepublikken Kina (»Kina«) og Taiwan, omtales herefter som »den oprindelige forordning«. Den undersøgelse, der førte til de foranstaltninger, der blev indført ved den oprindelige forordning over for de pågældende lande, vil herefter blive omtalt som »den oprindelige undersøgelse«.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(4)
Den 19. august 2010 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (4) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev indsendt af European Industrial Fasteners Institute (»EIFI«) (»ansøgeren«) på vegne af fem EU-producenter: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. og Ugivis S.A., som tegner sig for en stor del, i dette tilfælde mere end 25 %, af den samlede EU-produktion af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål.
(5)
Anmodningen var begrænset til de antidumpingforanstaltninger, der var blevet indført på importen med oprindelse i Kina og Taiwan (»de pågældende lande«). Følgelig er de antidumpingforanstaltninger, der blev indført ved den oprindelige forordning på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Vietnam, Indonesien og Thailand, ikke genstand for denne fornyede undersøgelse.
(6)
Anmodningen var begrundet med, at udløbet af de foranstaltninger, der var indført på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i de pågældende lande, sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(7)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse og offentliggjorde den 19. november 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (5) om indledningen af en udløbsundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 (»indledningsmeddelelsen«).
4. Undersøgelse
4.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(8)
Undersøgelsen af, om der fortsat finder dumping sted, omfattede perioden fra 1. oktober 2009 til 30. september 2010 (»nuværende undersøgelsesperiode« eller NUP). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(9)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, de øvrige kendte EU-producenter, de eksporterende producenter, importørerne og de brugere i Unionen, som den vidste var berørt af sagen, deres organisationer samt repræsentanterne for de pågældende lande om indledningen af udløbsundersøgelsen.
(10)
Kommissionen gav også interesserede parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(11)
På grund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter fra de pågældende lande, ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører og EU-producenter, som var omfattet af denne undersøgelse, blev det i indledningsmeddelelsen fastlagt, at der skulle anvendes stikprøveudtagning, jf. grundforordningens artikel 17.
(12)
For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17 anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i denne. På baggrund af de modtagne svar blev det besluttet at anvende stikprøveudtagning i forbindelse med de taiwanesiske eksporterende producenter, ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen og EU-producenter. Med hensyn til Kina var der ingen eksporterende producenter fra Kina, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.
(13)
Der var 36 taiwanesiske eksportører/eksportørgrupper eller -sammenslutninger, der fremlagde de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Ti af dem kunne ikke tages i betragtning, da de tilsyneladende kun var handelsvirksomheder eller ikke eksporterede til Unionen i NUP. Ud fra de oplysninger, der blev indsendt af de samarbejdsvillige taiwanesiske virksomheder, udvalgte Kommissionen en stikprøve på fire eksporterende producenter. Efterfølgende trak en af de udvalgte virksomheder sit tilbud om samarbejde tilbage. De resterende tre virksomheder, der indgik i stikprøven, tegnede sig for 41,6 % af den taiwanesiske eksport til Unionen i NUP.
(14)
Med hensyn til de ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen blev der ud af otte virksomheder, som leverede de ønskede oplysninger, udvalgt de tre største, der tegnede sig for næsten 90 % af den importerende mængde, som var blevet oplyst af de samarbejdsvillige virksomheder, til at indgå i stikprøven. Efterfølgende indsendte kun én importør en spørgeskemabesvarelse.
(15)
Tolv EU-producenter indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysninger fra de samarbejdsvillige EU-producenter udtog Kommissionen en stikprøve på seks EU-producenter. Efterfølgende trak en af de udvalgte EU-producenter sit tilbud om samarbejde tilbage. De resterende fem producenter, der indgik i stikprøven, tegnede sig for 38 % af alle EU-producenters salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i EU i NUP.
(16)
Kommissionen sendte spørgeskemabesvarelser til de parter, der indgik i stikprøven, og til alle de brugere, som den vidste var berørt heraf. Som forklaret ovenfor indkom der spørgeskemabesvarelser fra fem EU-producenter, tre eksporterende producenter fra Taiwan og én importør. Ingen af de brugere, der blev kontaktet, gav sig til kende i forbindelse med undersøgelsen.
(17)
Som forklaret i betragtning 13 og 15 besluttede en taiwanesisk eksporterende producent og en EU-producent, som begge indgik i en stikprøve, ikke at indsende en spørgeskemabesvarelse. Imidlertid blev stikprøverne af de resterende virksomheder i begge tilfælde stadig anset for repræsentative med hensyn til de relevante salgsmængder.
(18)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for, at der fortsat eller igen ville finde dumping sted med deraf følgende skade, og for at fastslå EU's interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
-
Bulnava S.r.l, Suello, Italien
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Italien
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italien
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Tyskland
-
Ugivis S.A, Belley, Frankrig.
b)
Eksporterende producenter i Taiwan
-
Arrow Fastener Co., Ltd. og virksomhedens forretningsmæssigt forbundne eksportører, Shu-Lin City
-
Shekai Precision Co., Ltd. og virksomhedens forretningsmæssigt forbundne eksportør, Kaohsiung
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien.
c)
Den ikke forretningsmæssigt forbundne importør i Unionen
-
Würth-Gruppe, Künzelsau, Deutschland.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(19)
Den vare, der er berørt af denne fornyede undersøgelse, er den samme som den, der er defineret i den oprindelige forordning, nemlig visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Kina og Taiwan, som i øjeblikket er henhørende under KN-koderne 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70 (»den pågældende vare«).
(20)
Det blev bekræftet i den fornyede undersøgelse, at den pågældende vare, og de varer, der er fremstillet og solgt af de eksporterende producenter på hjemmemarkederne, og varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-producenter har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse og derfor anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
(21)
Fire parter gav sig til kende og hævdede, at de varer, der er henhørende under KN-koderne 7318 12 10, 7318 14 10 og 7318 15 51 bør udelukkes fra denne undersøgelses anvendelsesområde, da de angiveligt ikke er fremstillet i Den Europæiske Union. Denne påstand blev afvist, da i) der ikke blev forelagt nogen dokumentation for, at disse varer ville være forskellige med hensyn til de grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber, og ii) varedækningen under ingen omstændigheder kan ændres i forbindelse med en udløbsundersøgelse.
(22)
Efter fremlæggelsen af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev anbefalet at opretholde de gældende foranstaltninger (»den endelige fremlæggelse af oplysninger«), hævdede én af de taiwanesiske eksporterende producenter, at skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af to metaller ikke burde være omfattet af varedækningen på grund af de betydelige forskelle, der findes mellem disse varer af to metaller og skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål for så vidt angår enhedssalgspris, produktionsomkostninger, grundlæggende fysiske og tekniske karakteristika såvel som anvendelse. Imidlertid kan varedækningen ikke ændres i forbindelse med en udløbsundersøgelse, jf. betragtning 21. Denne påstand vil kunne behandles i en interimsundersøgelse om varedækningen, som denne virksomhed kan anmode om.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(23)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om der var sandsynlighed for, at de gældende foranstaltningers bortfald ville føre til fortsat eller fornyet dumping.
1. KINA
1.1. Indledende bemærkninger
(24)
Som forklaret ovenfor var der ingen af de kinesiske eksporterende producenter, der samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse.
(25)
Af den grund måtte konklusionerne med hensyn til sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping i det efterfølgende baseres på de bedst mulige foreliggende resultater, især Eurostat-data og de oplysninger, som EU-erhvervsgrenen havde indsendt i anmodningen om fornyet undersøgelse. De officielle kinesiske eksportstatistikker kunne ikke anvendes i dette tilfælde, da den berørte vare kun udgør en lille del af de mængder, der er indberettet i det relevante harmoniserede toldpositionssystem.
1.2. Dumping af import i NUP
(26)
Som følge af den manglende samarbejdsvilje hos de kinesiske eksporterende producenter kunne der ikke beregnes individuelle dumpingmargener.
(27)
Ifølge anmodningen om fornyet undersøgelse blev eksporten fra Kina til Unionen tilsyneladende indført med dumpingmargener på mellem 13,6 % til 61,8 %. Som nævnt i indledningsmeddelelsen sammenlignede ansøgeren eksportpriserne fra Kina til Unionen med en beregnet normalværdi i Taiwan, der var referencelandet i den oprindelige undersøgelse.
(28)
Da der ikke var tale om samarbejde fra de kinesiske virksomheder, findes der ingen oplysninger, som kunne føre til en anden konklusion. Endvidere blev det konstateret, at den normale værdi, der var fastsat for den eneste samarbejdsvillige taiwanesiske virksomhed, var væsentligt højere end den normale værdi, der var blevet fastsat af ansøgeren i anmodningen om udløbsundersøgelsen. Da der ikke er tegn på, at eksportpriserne fra Kina til Unionen er forskellige fra priserne i anmodningen, er det sandsynligt, at dumpingen fra Kina fortsat har fundet sted på højere niveauer end de niveauer, der var anført i anmodningen.
1.3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
(29)
I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i den nuværende undersøgelsesperiode, blev sandsynligheden for fornyet dumping også undersøgt.
(30)
Følgende elementer blev i den forbindelse undersøgt: de kinesiske eksporterende producenters uudnyttede kapacitet, EU-markedets attraktivitet hos de kinesiske producenter og deres eksport til tredjelande.
1.3.1. De kinesiske eksporterende producenters uudnyttede kapacitet
(31)
Eftersom der er meget få oplysninger til rådighed om den kinesiske industri for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, blev oplysningerne fra anmodningen om fornyet undersøgelse anvendt til at skønne kapaciteten i Kina. På det grundlag er der tilsyneladende siden 2003 oprettet nye produktionsanlæg i Kina for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål. Desuden har de kinesiske producenter som følge af de antidumpingforanstaltninger, der er indført på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål (6), og det efterfølgende fald i den kinesiske import af disse varer til Unionen fra 2009 en betydelig uudnyttet produktionskapacitet, der vil kunne anvendes til at fremstille den pågældende vare, da produktionen nemt kan ændres mellem de to forskellige varetyper
1.3.2. EU-markedets attraktivitet
(32)
EU-markedets attraktivitet kan illustreres ved det forhold, at indførelsen af antidumpingtold ikke har kunnet stoppe ekspansionen af den kinesiske eksport af den pågældende vare. Tværtimod er importmængden fra Kina til Unionen steget med 13 % mellem 2007 og NUP ifølge Eurostat-data. Prisudviklingen på kinesisk import for samme periode viste, at ifølge Eurostat steg den gennemsnitlige importpris. Imidlertid fremgik det af en mere detaljeret analyse, at prisen på visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål henhørende under den KN-kode, som repræsenterer 59 % af den samlede importmængde i NUP, faldt med 24 % i den betragtede periode. Heraf fremgår, at de kinesiske eksportører stadig var i stand til at øge deres eksportmængde og yderligere sænke deres priser for størstedelen af de berørte eksporterede varer, til trods for de gældende foranstaltninger.
1.3.3. Eksport til tredjelande
(33)
Med hensyn til mængden af og priserne på den kinesiske eksport til tredjelande skal det bemærkes, at de kinesiske eksportoplysninger vedrører hele HS-koder. Hvis man sammenligner med EU-importstatistikkerne for Taric-niveauet, udgør den pågældende vare ca. 3 % af mængden inden for disse HS-koder. Eksportoplysningerne er derfor ikke en særlig nyttig kilde til oplysninger. Som følge af den manglende samarbejdsvilje hos de kinesiske eksporterende producenter kunne der heller ikke indhentes andre relevante oplysninger om kinesisk eksport til tredjelande.
1.4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping
(34)
På grundlag af ovenstående resultater kan det konkluderes, at eksporten fra Kina stadig dumpes, og at der er sandsynlighed for fortsat dumping på EU-markedet, hvis de nuværende antidumpingforanstaltninger ophæves. Under hensyntagen til den gældende uudnyttede kapacitet i Kina og det forhold, at importen af den pågældende vare til Unionen steg i den betragtede periode til trods for antidumpingforanstaltninger, er der faktisk tilsyneladende et incitament for de kinesiske eksporterende producenter til yderligere at øge deres eksport til EU-markedet til dumpingpriser, hvis foranstaltningen får lov til at udløbe.
2. Taiwan
2.1. Indledende bemærkninger
(35)
Det bemærkes, at i betragtning af det store antal taiwanesiske eksporterende producenter, som gav udtryk for deres samarbejdsvilje, blev der udtaget en repræsentativ stikprøve på fire virksomheder/grupper af virksomheder til yderligere undersøgelse. En af disse fire virksomheder trak senere sit tilbud om samarbejde tilbage. Imidlertid blev stikprøven stadig anset for at være repræsentativ, da de resterende virksomheder tegnede sig for 41,6 % af den samlede taiwanesiske eksport (7) til Unionen i NUP.
(36)
Det bemærkes yderligere, at under de udførte kontrolbesøg på stedet hos de resterende tre virksomheder, der indgik i stikprøven, var det ikke muligt at kontrollere oplysningerne i den ene af spørgeskemabesvarelserne, og det blev konstateret, at den anden virksomhed havde leveret vildledende oplysninger. De berørte eksporterende producenter blev omgående underrettet om Kommissionens hensigt om at anvende grundforordningens artikel 18, som ville medføre en tilsidesættelse af de leverede oplysninger og anvendelse af de foreliggende faktiske oplysninger. Virksomhederne fik mulighed for at komme med yderligere bemærkninger om dette forhold. Imidlertid ændrede de efterfølgende bemærkninger ikke Kommissionens afgørelse om at anvende de foreliggende faktiske oplysninger for så vidt angår de to eksporterende producenter. Følgelig blev der beregnet en individuel dumpingmargin for kun én taiwanesisk eksporterende producent.
(37)
Ud fra ovenstående måtte de fleste konklusioner om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping, som er anført i det efterfølgende, baseres på de foreliggende faktiske oplysninger, især hvad angår oplysninger fra den eneste samarbejdsvillige taiwanesiske eksporterende producent, en samarbejdsvillig importør, Eurostat-data og de oplysninger, som ansøgeren havde indsendt i anmodningen om fornyet undersøgelse. De officielle taiwanesiske eksportstatistikker kunne ikke anvendes i dette tilfælde, da den berørte vare kun udgør en lille del af de mængder, der er indberettet i det relevante harmoniserede toldpositionssystem.
2.2. Dumping af import i NUP
2.2.1. Normal værdi
(38)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om hjemmemarkedssalget fra den samarbejdsvillige taiwanesiske eksporterende producent af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om den samlede salgsmængde udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende samlede eksportsalg til Unionen.
(39)
Kommissionen fastlagde derefter, hvilke typer af samme vare, som virksomheden solgte på hjemmemarkedet, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de varetyper, der solgtes til eksport til Unionen. De elementer, der blev taget i betragtning i forbindelse med en definition af varetyper, omfattede i) typen af skruer, bolte og møtrikker ii) kvaliteten af den stål, der var blevet anvendt som råmateriale, iii) DIN-normen i forbindelse med skruer, bolte og møtrikker, iv) diameteren på skruer, bolte og møtrikker samt v) deres længde.
(40)
Det blev derefter undersøgt, om hjemmemarkedssalget for den samarbejdsvillige eksporterende producent var repræsentativt for hver varetype, dvs. om hjemmemarkedssalget af hver varetype udgjorde mindst 5 % af salget af samme varetype til Unionen. For de varetyper, der blev solgt i repræsentative mængder, undersøgtes det så, om der havde fundet et tilstrækkeligt salg sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.
(41)
Undersøgelsen af, hvorvidt hjemmemarkedssalget for hver varetype, der var solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at have fundet sted i normal handel, blev foretaget ved at fastsætte andelen af rentable salgstransaktioner til uafhængige kunder af den pågældende varetype. I alle de tilfælde, hvor salget på hjemmemarkedet af den bestemte varetype skete i tilstrækkelig mængde og i normal handel, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris beregnet som et vejet gennemsnit af al hjemmemarkedssalg af den varetype i NUP.
(42)
For de resterende varetyper, hvis hjemmemarkedssalg ikke var repræsentativt eller ikke fandt sted i normal handel, blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3. Den normale værdi blev beregnet som produktionsomkostningerne for de eksporterede typer (om nødvendigt justeret) plus en rimelig margen til dækning af salgs-, administrations- og generalomkostninger samt en rimelig fortjeneste, baseret på faktiske tal for produktion og salg af samme vare i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, første punktum.
2.2.2. Eksportpris
(43)
Alle eksportsalg foretaget af den samarbejdsvillige taiwanesiske eksporterende producent til EU-markedet med undtagen af et tilfælde skete direkte til uafhængige kunder. Derfor blev eksportprisen fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(44)
For den eksporttransaktion, hvor eksporten til Unionen skete gennem en forretningsmæssigt forbunden handelsvirksomhed i Unionen, blev eksportprisen fastsat på grundlag af prisen for denne forretningsmæssigt forbundne forhandlers første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9.
2.2.3. Sammenligning
(45)
Sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris blev foretaget på grundlag af prisen ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvistes at påvirke priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Således blev der indrømmet justeringer for forskelle i transport- og forsikringsomkostninger, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, finansielle omkostninger og pakningsomkostninger, provisioner og rabatter, når dette var relevant og velbegrundet.
2.2.4. Dumpingmargen
(46)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare. Baseret på ovennævnte metode blev det konstateret, at den samarbejdsvillige eksportør fortsat anvendte dumpingpraksis i NUP. Beregnet på grundlag af 4 ud af de 12 måneder i NUP beløb dumpingen sig til 22 %.
(47)
Det skal erindres, at det er normalt, at Kommissionen anvender en beregningsmetode baseret på 4 måneder af NUP i forbindelse med udløbsundersøgelser, hvor det skal afgøres, om der fortsat er tale om dumping, eller om der er sandsynlighed for fornyet dumping. I udløbsundersøgelser er det ikke nødvendigt at fastslå en dumpingmargen for alle transaktioner, da en sådan beregning kun er nødvendig for at ændre den gældende antidumpingsforanstaltnings niveau, og det er ikke formålet med en udløbsundersøgelse. De 4 måneder, der blev udvalgt, var den sidste måned i hvert kvartal og derfor jævnt fordelt over de 12 måneder i NUP.
(48)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger hævdede den eneste samarbejdsvillige taiwanesiske eksporterende producent, at visse hjemlige transaktioner, der var indberettet i spørgeskemaet, og som var blevet taget i betragtning i forbindelse med beregningen af den normale værdi, faktisk var beregnet til eksport til Den Europæiske Union og ikke til det hjemlige forbrug. Virksomheden fremførte, at dette videresalg skete gennem uafhængige producenter eller forhandlere i Taiwan af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål.
(49)
Det skal bemærkes, at der ikke var dokumentation for påstanden om, at disse varer ville blive eksporteret til Den Europæiske Union. Derfor måtte denne påstand afvises.
(50)
Med hensyn til anvendelsen af grundforordningens artikel 18 for så vidt angår de andre to eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, er der ikke blevet beregnet en dumpingmargin for dem. Ifølge anmodningen om fornyet undersøgelse blev eksporten fra Taiwan angiveligt indført med dumpingmargener på mellem 14 % og 50 %. Der findes ingen oplysninger, som giver anledning til en anden konklusion. Konstateringen af, at den eneste undersøgte virksomhed foretager dumping på EU-markedet, og den gennemsnitlige pris på den pågældende vare importeret fra Taiwan er lavere end denne virksomheds gennemsnitlige eksportpris, bekræfter endvidere, at der på baggrund af de undersøgte oplysninger finder dumping sted på nationalt plan.
2.3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
(51)
I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fortsat dumping ligeledes undersøgt for Taiwan.
(52)
Følgende elementer blev i den forbindelse undersøgt: de taiwanesiske eksporterende producenters uudnyttede kapacitet, EU-markedets attraktivitet for de taiwanesiske producenter og deres eksportpriser til tredjelande.
2.3.1. Eksportørernes uudnyttede kapacitet
(53)
Med hensyn til eksportørernes uudnyttede kapacitet beror følgende konklusioner hovedsageligt på oplysningerne i den fornyede anmodning og på oplysningerne fra kontrolbesøgene, da der kun findes få offentligt tilgængelige oplysninger om den taiwanesiske erhvervsgren for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål. Ifølge anmodningen om fornyet undersøgelse har nye taiwanesiske producenter af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål investeret i nyt udstyr for at øge deres produktionskapacitet. Desuden fremgår det af kontrolbesøget, at investeringerne i kapaciteten forventes at stige med 12 % i 2011 sammenlignet med undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse. Den uudnyttede kapacitet hos den samarbejdsvillige producent i NUP var på 7 % af den samlede produktionskapacitet. Lagerbeholdningerne blev anset for at være meget lave, da den samarbejdsvillige virksomhed kun fremstillede den pågældende vare efter ordre.
2.3.2. EU-markedets attraktivitet
(54)
EU-markedets attraktivitet kan illustreres ved det forhold, at indførelsen af antidumpingtold ikke påvirkede ekspansionen af den taiwanesiske eksport til Unionen. Ifølge Eurostat-data og kontrollerede importoplysninger var importmængden fra Taiwan ret stabil mellem 2007 og NUP, men værdien af denne import faldt med 16 % i den samme periode. Det tyder på, at den gennemsnitlige salgspris for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Taiwan faldt i løbet af NUP. Det viser, at trods de gældende foranstaltninger var de taiwanesiske eksportører stadig i stand til at opretholde eksportmængden og yderligere sænke deres priser.
(55)
I den henseende påpegede en af de interesserede taiwanesiske parter, at faldet i de taiwanesiske eksportpriser ikke var et resultat af eksportørernes fjendtlige prisadfærd, men snarere var en følge af prisudviklingen på den centrale råvare, dvs. valsetråd. Det er værd at bemærke, at faldet i råvarepriser påvirkede alle producenter af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål på samme måde. Imidlertid er konklusionen om, at EU-markedet fortsat er attraktivt for de taiwanesiske eksportører, stadig uændret, da det lykkedes disse at opretholde deres eksportmængde på trods af de gældende antidumpingforanstaltninger.
2.3.3. Eksportpriser til tredjelande
(56)
Med hensyn til den taiwanesiske eksport til tredjelande skal det bemærkes, at de taiwanesiske eksportoplysninger, som kunne analyseres, vedrører hele HS-koder. Hvis man sammenligner med EU-importstatistikkerne på Taric-niveau, tegnede den pågældende vare sig for ca. 2,6 % af mængden inden for disse HS-koder. Derfor giver sådanne oplysninger ingen mening som kilde til oplysning i forbindelse med eksportmængder og -priser til tredjelande for den pågældende vare fra Taiwan. Imidlertid viser kontrollerede eksportoplysninger fra de tre taiwanesiske eksportører, der indgik i stikprøven, et fald i eksportmængden til tredjelande. Det tyder på, at den taiwanesiske eksport er mere EU-orienteret.
(57)
Det bemærkes også, at oplysningerne fra den samarbejdsvillige taiwanesiske eksportør viser, at enhedssalgsprisen er 10 % højere ved salg til Unionen sammenlignet med andre lande, og at eksportmængden til andre lande kun tegner sig for 20 % af eksportmængden til Unionen.
2.4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping
(58)
På grundlag af ovenstående resultater kan det konkluderes, at eksporten fra Taiwan stadig dumpes, og at der er sandsynlighed for fortsat dumping på EU-markedet, hvis de nuværende antidumpingforanstaltninger ophæves. Under hensyntagen til den nuværende uudnyttede kapacitet i Taiwan og EU-markedets attraktivitet ser det rent faktisk ud til, at de taiwanesiske eksporterende producenter har et incitament til at øge deres eksport til EU-markedet til dumpingpriser, hvis den nuværende foranstaltning får lov til at udløbe.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
1. EU-produktion
(59)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i anmodningen om fornyet undersøgelse og oplysninger indsamlet hos EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion.
(60)
På det grundlag blev den samlede EU-produktion skønnet til at være på 63 000 ton i undersøgelsesperioden. I dette tal indgår produktionen fra alle EU-producenter, som gav sig til kende, og den anslåede produktionsmængde for de producenter, som ikke gav sig til kende i forbindelse med proceduren.
(61)
Som anført i betragtning 11 blev der anvendt stikprøveudtagning i forbindelse med undersøgelsen af EU-producenterne. Ud af de 12 producenter, som indgav oplysninger i forbindelse med udvælgelsen af stikprøven, blev der udvalgt en stikprøve på seks producenter. Efterfølgende som forklaret i betragtning 17 var der en producent, som ikke samarbejdede. De producenter, som var udvalgt til stikprøven, og som samarbejdede, tegnede sig for ca. 31 % af den samlede anslåede EU-produktion.
2. EU-erhvervsgrenen
(62)
Alle EU-producenter, som er omtalt under betragtning 59, anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og omtales herefter som »EU-erhvervsgrenen«.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. Indledende bemærkning
(63)
De relevante Eurostat importstatistikker for KN-koderne 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70 sammen med oplysningerne i anmodningen om fornyet undersøgelse og oplysninger indsamlet hos EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning suppleret med de kontrollerede spørgeskemabesvarelser fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven, blev anvendt til at vurdere udviklingstendenserne med hensyn til mængde og pris.
2. EU-forbruget
(64)
EU-forbruget blev fastsat ud fra EU-erhvervsgrenens salgsmængder i Unionen, som stammer fra anmodningen om fornyet undersøgelse og suppleret med kontrollerede oplysninger fra de samarbejdsvillige producenter, der indgik i stikprøven, og importmængden oplyst af Eurostat.
(65)
På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:
Tabel 1
2007
2008
2009
NUP
Samlet EU-forbrug (ton)
123 224
120 598
101 143
121 402
Indeks (2007 = 100)
100
98
82
99
(66)
Mellem 2007 og NUP forblev forbruget i Unionen relativt stabilt. Imidlertid var der mellem 2007 og 2009 et dramatisk fald på 18 % i tråd med den globale negative virkning af finanskrisen. Mellem 2009 og NUP kom EU-forbruget sig igen og viste en stigning på 20 %.
3. Importmængde, markedsandel og priser for importen fra de pågældende lande
3.1. Kumulering
(67)
For at foretage en vurdering af kumuleringen af importen fra de pågældende lande blev den individuelle situation for hvert enkelt land undersøgt på baggrund af de betingelser, der er fastsat i grundforordningens artikel 3, stk. 4.
(68)
Det blev konstateret, at importmængderne fra både Kina og Taiwan lå over mindsteniveauet, som er fastsat i grundforordningens artikel 5, stk. 7, og som ikke var ubetydelig. Desuden fulgte importmængderne fra de to lande en stort set ensartet udvikling i den betragtede periode og faldt mellem 2007 og 2009 efterfulgt af en stigning i NUP. Med hensyn til de gennemsnitlige importpriser, jf. betragtning 32, fremgik det af prisudviklingen for den kinesiske import, at den gennemsnitlige importpris ifølge Eurostat steg. Imidlertid fremgik det af en mere detaljeret analyse, at prisen på skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål angivet under en KN-kode, der udgør størstedelen af den samlede mængde importeret i NUP, faldt med 24 % i den betragtede periode. De taiwanesiske priser faldt i den betragtede periode og var på deres laveste niveau i NUP. Det fremgik også af undersøgelsen, at konkurrencevilkårene mellem de interesserede parter var ens. Betingelserne for kumulering blev således anset for at være opfyldt.
3.2. Dumpingimport fra Kina og Taiwan
(69)
Importen fra Kina og Taiwan udviklede sig som følger i den betragtede periode:
Tabel 2
2007
2008
2009
NUP
Importmængde fra de pågældende lande (ton)
8 559
6 636
6 154
8 795
Indeks (2007 = 100)
100
78
72
103
Markedsandel for importen fra de pågældende lande
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Indeks (2007 = 100)
100
79
88
104
Importpriser fra de pågældende lande (EUR/ton)
4 998
4 709
4 656
4 730
Indeks (2007 = 100)
100
94
93
95
(70)
Som det fremgår af ovennævnte tabel steg importmængden fra de pågældende lande med 3 % i den betragtede periode. I tråd med udviklingen inden for forbruget var der et fald i perioden 2008-2009. Imidlertid var dette fald mindre udtalt end faldet i forbruget i samme periode. Mellem 2009 og NUP steg importen igen med op til 43 %.
(71)
De gennemsnitlige importpriser faldt med 5 % i løbet af den betragtede periode. Hvad angår mængderne, var importpriserne på deres laveste niveau i 2009, hvorefter de steg let.
(72)
I den betragtede periode fulgte markedsandelen for dumpingimporten udviklingen i forbruget og forblev stabil på ca. 7 %.
3.3. Prisunderbud
(73)
I lyset af det manglende samarbejde fra de kinesiske eksporterende producenter og det begrænsede samarbejde fra de taiwanesiske eksporterende producenter er der meget få oplysninger, der er tilgængelige med hensyn til de forskellige skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, der eksporteres til Unionen. Dette forhold sammen med den omstændighed, at den pågældende vare omfatter en lang række forskellige former for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med en stor prisvariation (f.eks. kan enhedspriserne inden for kategorien træskruer variere op til 30 gange) har gjort det umuligt at foretage en fornuftig prissammenligning i forbindelse med fastsættelsen af underbudsmarginer. Sammenligningen af EU-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige salgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen, og som er tilpasset prisen ab fabrik, med den gennemsnitlige CIF-importpris i de pågældende lande oplyst af Eurostat viste intet underbud i NUP. Med hensyn til Taiwan eksporterede den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent en særlig form for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, for hvilke der er en meget begrænset produktion i Unionen. Følgelig kunne der på grund af den manglende tilsvarende varetype ikke fortages en underbudsberegning for hver enkelt type for denne virksomhed.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
4.1. Indledende bemærkninger
(74)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(75)
På grund af anvendelsen af stikprøveudtagning blev skadesindikatorerne fastlagt delvis for EU-erhvervsgrenen som helhed og delvis for de producenter, der indgik i stikprøven. Skadesanalysen med hensyn til de makroøkonomiske oplysninger, f.eks. markedsandel, produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, vækst, lagre, beskæftigelse og produktivitet tager udgangspunkt i oplysninger om EU-erhvervsgrenen som helhed. Derudover er der anvendt oplysninger om de EU-producenter, der indgik i stikprøven (transaktionspriser, investeringer og afkast af investeringer, lønninger, rentabilitet, likviditet og evnen til at tilvejebringe kapital),
4.2. Produktion
(76)
Tabellen nedenfor viser, at produktionen faldt med 17 % i den betragtede periode. Analogt med en faldende efterspørgsel faldt EU-erhvervsgrenens produktion først markant med 24 % mellem 2007 og 2009, hvorefter den steg lidt med 10 % mellem 2009 og NUP.
Tabel 3
2007
2008
2009
NUP
Produktion (ton)
74 514
69 514
56 396
62 213
Indeks (2006 = 100)
100
93
76
83
Kilde: Makroøkonomiske data
4.3. Kapacitet og kapacitetsudnyttelse
(77)
Produktionskapaciteten faldt i den betragtede periode med 13 %, og i tråd med udviklingen inden for produktionen viste kapacitetsudnyttelsesgraden et lettere fald på 4 % mellem 2007 og NUP.
Tabel 4
2007
2008
2009
NUP
Produktionskapacitet (ton)
148 039
140 743
127 200
128 881
Indeks (2006 = 100)
100
95
86
87
Kapacitetsudnyttelse
50 %
49 %
44 %
48 %
Indeks (2006 = 100)
100
98
88
96
Kilde: Makroøkonomiske data
4.4. Lagerbeholdninger
(78)
EU-erhvervsgrenens slutlagre faldt i 2008 sammenlignet med 2007 og forblev derefter stabile mellem 2008 og NUP. I NUP steg lagerbeholdningerne noget, men var stadig 26 % mindre end i 2007.
Tabel 5
2007
2008
2009
NUP
Slutlagre (ton)
9 688
7 465
6 964
7 139
Indeks (2006 = 100)
100
77
72
74
Kilde: Mikroøkonomiske data
4.5. Salgsmængde
(79)
EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 25 % i den betragtede periode. Salgsmængderne faldt med 28 % mellem 2007 og 2009 og nåede deres laveste niveau i 2009. Salgsmængderne kom sig imidlertid igen i NUP og viste en stigning på 5 %, når de blev sammenlignet med niveauet i 2009. Det er værd at bemærke, at denne stigning var meget lavere end stigningen i efterspørgslen (20 %) i samme periode.
Tabel 6
2007
2008
2009
NUP
EU-salget til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (ton)
62 326
56 042
44 627
46 851
Indeks (2007 = 100)
100
90
72
75
Kilde: Makroøkonomiske data
4.6. Markedsandel
(80)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt gradvist 12 procentpoint mellem 2007 og NUP.
Tabel 7
2007
2008
2009
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Indeks (2007 = 100)
100
92
87
76
Kilde: Makroøkonomiske data
4.7. Vækst
(81)
Som det fremgår af tabel 1 i betragtning 65 faldt EU-forbruget mellem 2007 og 2009, hvorefter det steg igen til næsten samme niveau som i 2007. EU-erhvervsgrenen mistede imidlertid 12 procentpoint af markedsandelen i den betragtede periode, hvorimod det lykkedes for den berørte import at holde markedsandelen stabil.
4.8. Beskæftigelse
(82)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 7 % mellem 2007 og NUP.
Tabel 8
2007
2008
2009
NUP
Beskæftigelse for den pågældende vare (personer)
954
1 007
863
886
Indeks (2007 = 100)
100
106
90
93
Kilde: Makroøkonomiske data
4.9. Produktivitet
(83)
EU-erhvervsgrenens produktivitet, målt som produktion pr. ansat pr. år, faldt med 10 % mellem 2007 og NUP. Den nåede sit laveste niveau i 2009, inden den steg igen i NUP.
Tabel 9
2007
2008
2009
NUP
Produktivitet (ton pr. ansat)
78,1
69
65,3
70,2
Indeks (2007 = 100)
100
88
84
90
Kilde: Makroøkonomiske data
4.10. Salgspriser og faktorer, som påvirker hjemmemarkedspriserne
(84)
EU-erhvervsgrenens enhedssalgspriser viste en markant nedadgående tendens mellem 2007 og 2009, hvor de faldt med 50 % Det skyldtes til dels det betydelige fald i omkostningerne til de råmaterialer, der anvendes til fremstillingen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål. Salgspriserne steg igen i NUP, sammenlignet med 2009, men var stadig 35 % lavere end sammenlignet med priserne i begyndelsen af den betragtede periode.
(85)
Undersøgelsen viste, at faldet i salgspriserne mellem 2007 og 2009 delvis afspejlede den økonomiske krises indvirkning, som førte til et fald i omkostningerne på 28 % i den periode. Dette fald afspejlede hovedsageligt prisudviklingen på nikkel, som er det væsentligste råmateriale i fremstillingen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål. Imidlertid viste undersøgelsen, at der på trods af finanskrisens negative virkning på salgspriserne også var et pres i nedadgående retning via importen især fra andre tredjelande, som tog til på EU-markedet til trods for det lave forbrug, og trykkede prisen på de vigtige varetyper, som blev fremstillet og solgt af EU-erhvervsgrenen, der var nødt til at sænke sine salgspriser mere end faldet i omkostningerne. Det førte til en kraftig forværring af EU-erhvervsgrenens præstationer i denne periode. Selv om salgspriserne steg i NUP sammenlignet med 2009, var deres niveau ikke tilstrækkeligt til at dække alle omkostninger og gav ikke EU-erhvervsgrenen mulighed for at opnå en fornuftig fortjeneste.
(86)
Salgspriserne i nedennævnte tabel er gennemsnitlige priser pr. ton, og de er hovedsageligt afhængige af produktsammensætningen. Som forklaret i betragtning 73 kan priserne inden for visse kategorier af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål variere op til 30 gange.
Tabel 10
2007
2008
2009
NUP
Gennemsnitlige salgspriser (EUR/ton)
5 842
4 437
2 914
3 803
Indeks (2007 = 100)
100
76
50
65
Kilde: Mikroøkonomiske data
4.11. Lønninger
(87)
Mellem 2007 og NUP faldt gennemsnitslønningerne pr. ansat med 12 %.
Tabel 11
2007
2008
2009
NUP
Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (000 EUR)
47
44
41
42
Indeks (2007 = 100)
100
94
87
88
Kilde: Mikroøkonomiske data
4.12. Investeringer
(88)
EU-erhvervsgrenen investerede i 2008 kraftigt i fremstillingen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål sammenlignet med de øvrige år, der var omfattet af den betragtede periode. Efter dette år var der et fald i investeringerne.
Tabel 12
2007
2008
2009
NUP
Nettoinvesteringer (000 EUR)
2 504
9 899
3 087
2 299
Indeks (2007 = 100)
100
395
123
92
Kilde: Mikroøkonomiske data
4.13. Rentabilitet og investeringsafkast
(89)
Som nævnt i betragtning 85 fremgik det af undersøgelsen, at selvom faldet i salgspriserne til dels afspejlede faldet i omkostningerne, var EU-erhvervsgrenens pris under pres fra importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, og den dækkede ikke alle omkostninger ved fremstilling og salg af disse varer. Det førte til en betydelig forringelse af rentabiliteten, der var positiv i 2007, og derefter negativ, jf. nedennævnte tabel.
(90)
Investeringsafkastet faldt betydeligt fra 29 % i 2007 til -17 % i NUP.
Tabel 13
2007
2008
2009
NUP
Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
Investeringsafkast (nettofortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Kilde: Mikroøkonomiske data
4.14. Likviditet og evne til at rejse kapital
(91)
Nettolikviditeten fra driften faldt betydeligt i den betragtede periode. Den nåede det laveste niveau i 2009, hvorefter den steg let. Imidlertid var likviditeten i NUP stadig betydeligt lavere end i 2007.
Tabel 14
2007
2008
2009
NUP
Likviditet (000 EUR)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Indeks (2007 = 100)
100
-4
-78
-52
Kilde: Mikroøkonomiske data
4.15. Dumpingmargenens størrelse
(92)
Trods de gældende foranstaltninger fortsatte den væsentlige dumping på et niveau mellem 13,6 % og 61,8 % for Kina og mellem 14 % og 50 % for Taiwan, hvor oplysningerne for begge stammede fra anmodningen om fornyelse og fra den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Taiwan. Indvirkningen af de faktiske dumpingmargener på EU-erhvervsgrenen kan ikke anses for ubetydelige.
4.16. Genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping
(93)
Næsten alle de undersøgte indikatorer viste en forværring af EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation efter 2007. På trods af de gældende foranstaltninger er importen fra de pågældende lande steget let, og det er lykkedes at holde deres markedsandel stabil. I 2009 da den finansielle krise påvirkede den overordnede efterspørgsel i Unionen, og salgspriserne var under pres, mistede EU-producenterne en væsentlig del af deres kunder. Kun nogle af EU-producenterne kunne øge deres produktionsmængder ved at fremstille andre former for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål (f.eks. af kulstofstål) og opnåede stordriftsfordele, hvilket således kunne kompensere for de tabte salgsmængder af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål. Samtidig bestræbte EU-producenterne sig på at øge deres investeringer for at producere mere effektivt. EU-erhvervsgrenen kunne i NUP forbedre sine præstationer, selvom den fortsat var tabsgivende. Situationen forventes ikke forbedret i betragtning af den meget lave grad af forventet kapacitetsudnyttelse.
5. Virkningerne af dumpingimporten og andre faktorer
5.1. Virkningerne af dumpingimporten
(94)
Det fremgik af undersøgelsen, at trods de gældende foranstaltninger og det faldende EU-forbrug i den betragtede periode er importen fra Kina og Taiwan steget let i den betragtede periode, hvilket har holdt markedsandelen stabil.
(95)
Som nævnt i betragtning 73 var det ikke muligt at foretage en fornuftig prissammenligning mellem de pågældende landes importpriser og EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet set i lyset af den manglende information om, hvilke varetyper der er eksporteret af de kinesiske og taiwanesiske eksporterende producenter og den store prisvariation mellem de forskellige varetyper, der befinder sig i dette gennemsnitsprissegment. Faktisk kunne eksportpriserne hos den eneste samarbejdsvillige taiwanesiske producent ikke sammenlignes på en fornuftig måde med priserne hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven, da der ikke fandtes lignende varetyper.
(96)
Efter den endelige fremlæggelse af oplysninger, hævdede den samarbejdsvillige taiwanesiske producent i betragtning 22, at virksomhedens eksport ikke har skadet ansøgeren, da den pågældende fremstiller en form for skruer, bolte, møtrikker og lignende af rustfrit stål, som kun få EU-producenter fremstiller i begrænsede mængder. I den forbindelse skal det for det første bemærkes, at skadesanalysen er foretaget for EU-erhvervsgrenen som helhed og ikke kun for ansøgeren. For det andet er der indført foranstaltninger for varedækningen som fastlagt i den oprindelige undersøgelse, og som forklaret i betragtning 21 er det ikke muligt at ændre varedækningen i forbindelse med en udløbsundersøgelse.
5.2. Virkningen af den økonomiske krise
(97)
Som følge af meget positive økonomiske vilkår i stålindustrien og i andre beslægtede industrier i 2007, var EU-erhvervsgrenen i en temmelig god økonomisk forfatning, da den økonomiske krise gjorde sig bemærkbar i slutningen af 2008. Selv da der indtrådte en stagnation på markedet, især i 2009, fortsatte nogle EU-producenter deres investeringer for at erstatte forældede maskiner og udstyr og således sænke produktionsomkostningerne og blive mere konkurrencedygtige over for dumpingimporten fra de pågældende lande og den stigende lavprisimport fra andre tredjelande. Desuden stod EU-producenterne, da der mærkedes et fald i efterspørgslen, også over for store distributører med en stærk forhandlingsposition, som begyndte at udøve et større pres på priserne, hvilket påvirkede EU-erhvervsgrenens økonomiske situation negativt.
5.3. Import fra andre lande
(98)
Virkningen af importen fra andre tredjelande er også blevet analyseret. Deres samlede importmængde steg med 26 % i den betragtede periode fra ca. 52 000 ton til ca. 66 000 ton. Samtidig faldt de gennemsnitlige importpriser med 28 % i den betragtede periode, og deres markedsandel steg således fra 42,5 % i 2007 til 54,2 % i NUP.
(99)
Størstedelen af importen fra andre tredjelande synes at stamme fra Indien, Filippinerne og Malaysia. Importen fra disse tre lande tegnede sig for en samlet markedsandel på ca. 36 % i NUP.
(100)
Med hensyn til importen fra Indien steg den med 141 % i den betragtede periode fra ca. 8 000 ton i 2007 til næsten 20 000 ton i NUP. Den gennemsnitlige importpris faldt med 32 % i den samme periode og lå betydeligt under EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris i NUP. Derfor øgede de indiske eksportører deres markedsandel fra 6,7 % i 2007 til 16,4 % i NUP.
(101)
Importen fra Filippinerne viser en lignende tendens som for Indien og steg med 129 % i den betragtede periode fra ca. 6 000 ton i 2007 til næsten 14 000 ton i NUP. Den gennemsnitlige importpris faldt med 38 % i den samme periode og underbød EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris i NUP. Filippinernes markedsandel er derfor steget fra 4,9 % i 2007 til 11,4 % i NUP.
(102)
Med hensyn til importen fra Malaysia tegnede de malaysiske eksportører sig stadig for en markedsandel på 8,2 % i NUP, selvom der var en faldende tendens i importen i den betragtede periode (- 27 %). Endvidere var den gennemsnitlige importpris fra Malaysia ifølge Eurostat-data højere end for de pågældende lande i begyndelsen af den betragtede periode, hvorimod priserne i den anden del var betydeligt lavere.
(103)
Det kan konkluderes, at eksportører i andre tredjelande, især Indien, Filippinerne og Malaysia, tilsyneladende har draget fordel af eksistensen af antidumpingforanstaltninger over for Kina og Taiwan. I anden del af den betragtede periode blev den indiske og filippinske import mere end fordoblet til priser under priserne i Kina og Taiwan, mens importen fra Malaysia viste en faldende tendens. Dette yderligere pres på priserne havde også en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenen, hvis fortjeneste og andre finansielle indikatorer viste en kraftig negativ tendens fra 2008 og fremad. Derfor har udviklingen af importen, især fra Indien og Filippinerne, bestemt bidraget til EU-erhvervsgrenens tab af markedsandel og den negative udvikling af den finansielle situation.
Tabel 15
2007
2008
2009
NUP
Importmængde fra andre lande (ton)
52 339
57 920
50 362
65 756
Indeks (2007 = 100)
100
111
96
126
Markedsandel for importen fra andre lande
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Importpris fra andre lande (EUR/ton)
5 830
4 993
4 384
4 196
Indeks (2007 = 100)
100
86
75
72
Importmængde fra Indien (ton)
8 282
13 667
16 776
19 945
Indeks (2007 = 100)
100
165
203
241
Markedsandel for importen fra Indien
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Importpris fra Indien (EUR/ton)
4 632
3 758
3 123
3 164
Indeks (2007 = 100)
100
81
67
68
Importmængde fra Filippinerne (ton)
6 048
7 046
5 406
13 854
Indeks (2007 = 100)
100
117
89
229
Markedsandel for importen fra Filippinerne
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Importpris fra Filippinerne (EUR/ton)
5 685
4 645
3 474
3 505
Indeks (2007 = 100)
100
82
61
62
Importmængde fra Malaysia (ton)
13 548
13 712
9 810
9 933
Indeks (2007 = 100)
100
101
72
73
Markedsandel for importen fra Malaysia
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Importpris fra Malaysia (EUR/ton)
5 062
4 203
2 963
3 068
Indeks (2007 = 100)
100
83
59
61
6. Konklusion
(104)
EU-forbruget forblev ret stabilt i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenen mistede 25 % af sin salgsmængde i Unionen i samme periode, hvilket førte til et tab af markedsandel fra 50,6 % i 2007 til 38,6 % i NUP. På samme tid lykkedes det for dumpingimporten fra de pågældende lande at opretholde den stabile markedsandel.
(105)
Mellem 2007 og NUP udviklede de fleste indikatorer sig negativt til trods for de gældende antidumpingforanstaltninger: Produktions- og salgsmængderne faldt med 17 % hhv. 25 %, kapacitetsudnyttelsen faldt og blev efterfulgt af et fald i beskæftigelsen og produktiviteten. Rentabiliteten faldt fra 7 % til -3 % i NUP, og likviditeten viste en lignende negativ tendens.
(106)
Det konkluderes, at EU-erhvervsgrenens situation forværredes generelt i den betragtede periode, og at EU-erhvervsgrenen befandt sig i en udsat situation i slutningen af NUP, da dens bestræbelser på at opretholde salgsmængder og et tilstrækkeligt højt prisniveau blev ødelagt af den stadig stigende dumpingimport fra de pågældende lande og af lavprisimport fra andre tredjelande.
F. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
1. Forholdet mellem de pågældende landes eksportmængder og -priser til tredjelande og eksportmængder og priser til Unionen
(107)
Som følge af manglende samarbejdsvilje fra de kinesiske eksportører findes der ingen oplysninger om deres eksportpriser til andre markeder. Med hensyn til Taiwan er de gennemsnitlige eksportpriser til tredjelande lavere end priserne til EU-markedet, jf. de oplysninger, der er tilgængelige fra de kontrollerede virksomheder. Det er derfor opfattelsen, at de taiwanesiske eksportører vil have et incitament til at omdirigere betydelige eksportmængder fra andre tredjelande til det mere attraktive EU-marked, hvis foranstaltningerne bortfalder.
2. Uudnyttet kapacitet i de pågældende lande
(108)
Ud fra de tilgængelige oplysninger lader det til, at der er en stor produktionskapacitet både i Kina og Taiwan, og begge lande har evnen til at øge deres produktionsmængder hurtigt. I den forbindelse mindes der om, at beskatningen af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Kina i 2009 (8) har ført til et fald i den kinesiske import og har frigjort kapacitet, som kunne anvendes til produktionen af denne vare. Det er desuden værd at bemærke, at ved en omgåelsesundersøgelse, der for nylig blev afsluttet, blev de foranstaltninger, der var indført i forbindelse med visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Kina, udvidet til at omfatte importen afsendt fra Malaysia (9). Der findes derfor kapacitet til at øge eksporten betydeligt til Unionen, navnlig da der ikke er tegn på, at markeder i tredjelande eller hjemmemarkedet kan aftage en yderligere produktion.
3. Konklusion
(109)
Det er klart, at producenterne i de pågældende lande har potentiale til at øge deres eksportmængder betydeligt til EU-markedet. Med hensyn til Taiwan er eksportpriserne til tredjelande tilsyneladende lavere end de priser, der opkræves på EU-markedet, hvilket øger sandsynligheden for, at en del af tredjelandseksporten vil blive omdirigeret til EU-markedet, hvis foranstaltningerne bortfalder. Det vil efter al sandsynlighed have en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
(110)
Som ovenfor vist befinder EU-erhvervsgrenen sig stadig i en sårbar situation. Hvis EU-erhvervsgrenen udsættes for øgede importmængder fra de pågældende lande til dumpingpriser, er det sandsynligt, at det vil medføre en yderligere forværring af dens salg, markedsandel og salgspriser såvel som en generel forværring af dens finansielle situation. Ud fra ovenstående konkluderes det derfor, at en ophævelse af foranstaltningerne efter al sandsynlighed vil føre til en forværring af den allerede sårbare situation og til, at EU-erhvervsgrenen igen vil lide væsentlig skade.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(111)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med EU's interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.
(112)
Det skal bemærkes, at det i den oprindelige undersøgelse blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(113)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for konklusionen om, at den skadevoldende dumping sandsynligvis ville fortsætte, var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(114)
EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en i strukturel henseende levedygtig erhvervsgren. Det blev bekræftet af den økonomisk set sunde situation, som gjorde sig gældende i begyndelsen af den betragtede periode. I den betragtede periode mistede EU-erhvervsgrenen imidlertid salgsmængde og markedsandel, og salgspriserne faldt, hvorimod importen fra de pågældende lande steg let trods de gældende foranstaltninger. I den samme periode forværredes EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, og den blev tabsgivende. Hvis foranstaltningerne bortfalder, er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenens situation vil forværres.
3. Importørernes og brugernes interesser
(115)
Ingen af de 20 brugere, der blev kontaktet, indvilligede i at samarbejde. Der mindes om, at i den oprindelige undersøgelse samarbejdede kun én bruger, og det blev konkluderet, at brugerne kunne skaffe den undersøgte vare ikke bare fra de pågældende lande, men også hos andre leveringskilder. Det blev desuden yderligere konkluderet, at foranstaltningerne ikke ville få en væsentlig negativ indvirkning på brugerne i erhvervsgrenen i betragtning af den marginale indvirkning af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål på omkostningerne i de efterfølgende produktionsled.
(116)
Kun én ud af de tre importører, der indgik i stikprøven, besvarede spørgeskemaet. Dennes andel af importen fra de pågældende lande var meget begrænset og tegnede sig for 1,1 % i NUP. Endvidere fremgik det af undersøgelsen, at importøren havde en sund rentabilitet (mellem 5 % og 10 %), hvorimod den pågældende vares andel i forhold til den samlede virksomhedsaktivitet lå på under 10 %. Det kan følgelig konkluderes, at hvis foranstaltningen fortsætter, vil det have en meget begrænset indvirkning på denne importør.
4. Konklusion
(117)
I betragtning af ovennævnte drages den konklusion, at der ikke findes nogen tvingende grund til ikke at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(118)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(119)
Det fremgår af ovenstående, at de antidumpingforanstaltninger, der er pålagt importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Kina og Taiwan, og som er indført ved forordning (EF) nr. 1890/2005, bør opretholdes i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, henhørende under KN-kode 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70 med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Taiwan.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit EU's grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende virksomheder:
Land
Virksomheder
Anti-dumping-told (%)
TARIC-tillægskode
Kina
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Alle andre virksomheder
27,4
A999
Taiwan
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Virksomheder anført i bilaget
15,8
A649
Alle andre virksomheder
23,6
A999
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 4. januar 2012.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 2/2012
ze dne 4. ledna 2012,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1890/2005 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybrala prozatímní clo uložené na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu. Současně bylo ukončeno řízení týkající se dovozu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Malajsie a Filipín.
(2)
Dne 25. srpna 2009 pozměnila Rada nařízením (ES) č. 768/2009 (3) na základě přezkumu zahájeného podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení výše uvedená opatření s ohledem na jednoho vyvážejícího výrobce ve Vietnamu.
(3)
Na nařízení, které vedlo k uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu, se bude dále odkazovat jako na „původní nařízení“. Na šetření, jež vedlo k opatřením uloženým v původním nařízení dotčeným zemím, se bude dále odkazovat jako na „původní šetření“.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (4) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 19. srpna 2010 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Evropský institut pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EIFI) (dále jen „žadatel“) jménem pěti výrobců v Unii: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. a Ugivis S.A. představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii.
(5)
Žádost byla omezena na antidumpingová opatření, jež byla uložena na dovoz pocházející z ČLR a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“). Antidumpingová opatření, která byla v původním nařízení uložena na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Vietnamu, Indonésie a Thajska, proto nejsou předmětem tohoto přezkumu.
(6)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření uložená na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z dotčených zemí pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(7)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 19. listopadu 2010 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (5) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).
4. Šetření
4.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(8)
Šetření týkající se přetrvávání dumpingu zahrnovalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(9)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčených zemí.
(10)
Komise poskytla rovněž zúčastněným stranám možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(11)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců z dotčených zemí, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku.
(12)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení. Vzhledem k obdrženým odpovědím bylo rozhodnuto použít výběr vzorku u tchajwanských vyvážejících výrobců, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii. Pokud jde o ČLR, při šetření nespolupracoval žádný z vyvážejících výrobců z ČLR.
(13)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo třicet šest tchajwanských vývozců/skupin vývozců. Deset z nich nebylo možno vzít v úvahu, jelikož se zdálo, že se jedná pouze o obchodní společnosti nebo o společnosti, které v období přezkumného šetření nevyvážely dotčený výrobek do Unie. Na základě informací, které byly obdrženy od spolupracujících tchajwanských společností, vybrala Komise vzorek složený ze čtyř vyvážejících výrobců. Jedna ze společností zařazených do vzorku následně spolupráci ukončila. Zbývající tři společnosti zařazené do vzorku představovaly 41,6 % tchajwanského vývozu do EU v období přezkumného šetření.
(14)
Pokud jde o dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, z celkem osmi společností, které poskytly požadované informace, byly do vzorku zařazeny tři největší společnosti představující téměř 90 % dovezeného objemu, který nahlásily spolupracující společnosti. Odpověď na dotazník posléze poskytl pouze jeden dovozce.
(15)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct výrobců v Unii. Na základě informací, které byly obdrženy od spolupracujících výrobců v Unii, vybrala Komise vzorek sestávající z šesti výrobců v Unii. Jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku posléze svou spolupráci ukončil. Zbývajících pět výrobců zařazených do vzorku představovalo 38 % prodeje všech výrobců v Unii uskutečněného v období přezkumného šetření pro nezávislé odběratele v EU.
(16)
Komise rozeslala stranám zařazeným do vzorku a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, dotazníky. Jak bylo objasněno výše, odpovědi na dotazník byly obdrženy od pěti výrobců v Unii, tří vyvážejících výrobců z Tchaj-wanu a od jednoho dovozce. V průběhu šetření se nepřihlásil žádný z kontaktovaných uživatelů.
(17)
Jak je objasněno v 13. a 15. bodě odůvodnění, jeden tchajwanský vyvážející výrobce zařazený do vzorku a jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku se rozhodli, že na dotazník neodpoví. V obou případech se však usuzovalo, že vzorek zbývajících společností je i nadále reprezentativní, pokud jde o příslušné objemy prodeje.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
-
Bulnava S.r.l, Suello, Itálie,
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itálie,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itálie,
-
Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Německo,
-
Ugivis S.A, Belley, Francie.
b)
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu
-
Arrow Fastener Co., Ltd. a vývozci, kteří jsou ve spojení s touto společností, Shu-Lin City,
-
Shekai Precision Co., Ltd. a vývozce, který je ve spojení s touto společností, Kaohsiung,
-
Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien.
c)
Dovozce v Unii, který není ve spojení
-
Wurth Group, Kunzelsau, Německo.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný jako výrobek vymezený v původním nařízení, tj. některé spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli pocházející z ČLR a Tchaj-wanu, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 (dále jen „dotčený výrobek“).
(20)
Přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření mají dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v EU výrobci v Unii stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné užití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(21)
Přihlásily se čtyři strany, které uvedly, že by výrobky kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10 a 7318 15 51 měly být z tohoto šetření vyloučeny, jelikož se údajně v Unii nevyrábějí. Toto tvrzení bylo odmítnuto, jelikož i) nebyly předloženy žádné důkazy, které by potvrzovaly, že se tyto výrobky liší, pokud jde o základní fyzické a technické vlastnosti, a ii) v rámci přezkumu před pozbytím platnosti nelze každopádně vymezení výrobku měnit.
(22)
Po poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo doporučeno zachování stávajících opatření („konečné informace“), jeden z tchajwanských vyvážejících výrobců uvedl, že bimetalové spojovací prostředky by neměly být zahrnuty do vymezení výrobku z důvodu zásadních rozdílů mezi bimetalovými spojovacími prostředky a spojovacími prostředky z korozivzdorné oceli, které se týkají prodejní ceny za jednotku množství, výrobních nákladů, základních fyzických a technických vlastností, jakož i způsobu jejich využití. Jak již však bylo uvedeno výše v 21. bodě odůvodnění, nelze vymezení výrobku v rámci přezkumu před pozbytím platnosti měnit. Toto tvrzení by bylo možné projednat v rámci prozatímního přezkumu zaměřeného na vymezení výrobku, o který může společnost požádat.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(23)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvávání dumpingu nebo jeho obnovení.
1. ČLR
1.1 Předběžné poznámky
(24)
Jak bylo objasněno výše, při šetření nespolupracoval žádný z vyvážejících výrobců z ČLR.
(25)
Níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu musela proto vycházet z dostupných údajů, zejména z údajů Eurostatu a informací, které v žádosti o přezkum uvedlo výrobní odvětví Unie. V tomto případě nebylo možno použít oficiální čínské vývozní statistiky, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část množství nahlášeného v příslušných celních položkách harmonizovaného systému.
1.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
(26)
Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali, nebylo možno vypočítat individuální dumpingová rozpětí.
(27)
Podle žádosti o přezkum činilo dumpingové rozpětí u vývozu z ČLR do Unie údajně od 13,6 % do 61,8 %. Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, žadatel srovnal ceny vývozu z ČLR do Unie s početně zjištěnou běžnou hodnotou na Tchaj-wanu, což je srovnatelná země, která byla použita v původním šetření.
(28)
Jelikož společnosti z ČLR nespolupracovaly, nejsou k dispozici informace, které by umožnily vyvodit jiný závěr. Mimoto se podotýká, že bylo zjištěno, že běžná hodnota stanovená pro jedinou spolupracující tchajwanskou společnost je podstatně vyšší než běžná hodnota, kterou žadatel stanovil v žádosti o šetření před pozbytím platnosti. Jelikož nejsou k dispozici žádné údaje, že se ceny vývozu z ČLR do Unie liší od cen uvedených v žádosti, je pravděpodobné, že u vývozu z ČLR přetrvává dumping na vyšších úrovních, než je uvedeno v žádosti.
1.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(29)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána rovněž pravděpodobnost obnovení dumpingu.
(30)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita vyvážejících výrobců z ČLR; přitažlivost trhu Unie pro výrobce z ČLR a jejich vývoz do třetích zemí.
1.3.1 Volná kapacita vyvážejících výrobců z ČLR
(31)
Jelikož o čínském odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli je k dispozici málo veřejných informací, byly k odhadu kapacity v ČLR použity údaje obsažené v žádosti o přezkum. Na tomto základě se zdá, že od roku 2003 byla v Číně zřízena nová zařízení pro výrobu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. V důsledku antidumpingových opatření uložených na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa a oceli (6) a následného poklesu dovozu z ČLR tohoto typu spojovacích prostředků do Unie od roku 2009 mají výrobci z ČLR značnou nevyužitou výrobní kapacitu, kterou by bylo možno využít k výrobě dotčeného výrobku, jelikož výroba může mezi oběma typy spojovacích prostředků snadno přecházet.
1.3.2 Přitažlivost trhu Unie
(32)
Přitažlivost trhu Unie lze doložit skutečností, že uložení antidumpingových cel nezastavilo rozšiřování vývozu z ČLR dotčeného výrobku. Naopak, podle údajů Eurostatu se objem dovozu z ČLR do Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o 13 %. Vývoj cen dovozu z ČLR v témže období prokázal, že podle údajů Eurostatu průměrná dovozní cena vzrostla. Podrobnější analýza však ukázala, že se v průběhu posuzovaného období cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli nahlášených v kódu KN představujícím 59 % celkového množství dovezeného během období přezkumného šetření snížila o 24 %. To prokazuje, že navzdory platným opatřením se vývozcům z ČLR u většiny vyváženého dotčeného výrobku podařilo zvýšit objem vývozu a dále snížit ceny.
1.3.3 Vývoz do třetích zemí
(33)
Co se týká objemů a cen vývozu z ČLR do třetích zemí, je nutno uvést, že se údaje o vývozu z ČLR týkají celých kódů HS. Při srovnání s dovozními statistikami EU na úrovni TARIC připadají na dotčený výrobek v rámci těchto kódů HS přibližně 3 % objemu. Údaje o vývozu proto nejsou velmi smysluplným zdrojem informací. Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali, nebylo možno získat jiné relevantní údaje, pokud jde o vývoz z ČLR do třetích zemí.
1.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu
(34)
Vzhledem k výše popsaným zjištěním lze vyvodit závěr, že vývoz z ČLR je i nadále dumpingový a že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by byla stávající antidumpingová opatření zrušena. S přihlédnutím ke stávající volné kapacitě v ČLR a skutečnosti, že dovoz dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období navzdory existenci antidumpingových opatření vzrostl, se zdá, že by vyvážející výrobci z ČLR měli pobídku k dalšímu zvyšování svého vývozu na trh Unie za dumpingové ceny, pokud by opatření pozbyla platnosti.
2. Tchaj-wan
2.1 Předběžné poznámky
(35)
Podotýká se, že vzhledem k vysokému počtu tchajwanských vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu ke spolupráci, byl za účelem dalšího šetření vybrán reprezentativní vzorek čtyř společností/skupin společností. Jedna z těchto čtyř společností později spolupráci ukončila. Jelikož však na zbývající společnosti připadalo 41,6 % celkového objemu tchajwanského vývozu (7) do Unie v období přezkumného šetření, považoval se vzorek i nadále za reprezentativní.
(36)
Dále se podotýká, že během inspekcí na místě, které se uskutečnily v prostorách zbývajících tří společností zařazených do vzorku, nebylo možno ověřit informace, které v odpovědi na dotazník uvedla jedna z těchto společností, přičemž bylo zjištěno, že druhá společnost poskytla zavádějící informace. Dotyční vyvážející výrobci byli neprodleně vyrozuměni o úmyslu Komise použít článek 18 základního nařízení, což by znamenalo nepřihlédnutí k poskytnutým informacím, a tudíž použití dostupných údajů. Společnosti dostaly možnost se k této situaci blíže vyjádřit. Následné připomínky však nezměnily rozhodnutí Komise vycházet z dostupných údajů, pokud jde o tyto dva vyvážející výrobce. Individuální dumpingové rozpětí bylo proto vypočítáno pouze pro jednoho tchajwanského vyvážejícího výrobce.
(37)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo nutno u většiny níže uvedených zjištění týkajících se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu vycházet z dostupných údajů, zejména z údajů, které poskytl jediný spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce a jeden spolupracující dovozce, z údajů Eurostatu a z informací, které žadatel uvedl v žádosti o přezkum. V tomto případě nebylo možno použít oficiální tchajwanské vývozní statistiky, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část množství nahlášeného v příslušných položkách harmonizovaného systému.
2.2 Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.2.1 Běžná hodnota
(38)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve ověřila, zda byl domácí prodej obdobného výrobku, který spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce uskutečnil pro nezávislé odběratele, reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil nejméně 5 % celkového objemu odpovídajícího prodeje na vývoz do Unie.
(39)
Komise poté určila typy obdobného výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které byly totožné nebo přímo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie. K prvkům, které se braly v úvahu při vymezení typů výrobku, patřily: i) typ spojovacích prostředků, ii) jakostní třída oceli použité jako surovina, iii) norma DIN pro spojovací prostředky, iv) průměr spojovacích prostředků a v) jejich délka.
(40)
Dále se zkoumalo, zda byl domácí prodej spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní u každého typu výrobku, tj. zda domácí prodej každého typu výrobku představoval nejméně 5 % objemu prodeje téhož typu výrobku na vývoz do Unie. U typů výrobků prodávaných v reprezentativním množství se poté v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení zkoumalo, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(41)
Zjišťování, zda lze u prodeje jednotlivých typů výrobku prodávaných v reprezentativním množství na domácím trhu mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného typu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy se prodej určitého typu výrobku na domácím trhu uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto typu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(42)
U zbývajících typů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení běžná hodnota určena početně. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených typů výrobku, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku v souladu s první větou čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
2.2.2 Vývozní cena
(43)
Veškerý vývoz spolupracujícího tchajwanského vyvážejícího výrobce na trh Unie se až na jednu výjimku uskutečnil přímo pro nezávislé odběratele. Vývozní cena byla proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit, za dotčený výrobek.
(44)
U vývozního obchodu, při němž se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny obchodníka ve spojení, za kterou byl výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.
2.2.3 Srovnání
(45)
Srovnání váženého průměru běžné hodnoty a váženého průměru vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům u činitelů, u nichž bylo prokázáno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly provedeny náležité úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, finančních nákladech, nákladech na balení, provizích a slevách, pokud byly použitelné a odůvodněné.
2.2.4 Dumpingové rozpětí
(46)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Podle výše uvedené metody bylo zjištěno, že spolupracující vývozce během období přezkumného šetření i nadále pokračoval v dumpingových praktikách. Výše dumpingu dosáhla na základě 4 z celkem 12 měsíců období přezkumného šetření 22 %.
(47)
Připomíná se, že založení výpočtu dumpingu na 4 měsících období přezkumného šetření je metoda, kterou Komise obvykle používá v přezkumech před pozbytím platnosti, má-li být zjištěno, zda dumping přetrvává nebo zda je pravděpodobné obnovení dumpingu. U přezkumů před pozbytím platnosti není totiž vyžadováno, aby bylo stanoveno dumpingové rozpětí u všech transakcí, neboť takový vypočet je nutný pouze ke změně úrovně platného antidumpingového opatření, což však není účelem přezkumu před pozbytím platnosti. Vybranými 4 měsíci byly poslední měsíce každého čtvrtletí, takže bylo zajištěno rovnoměrné rozložení během 12měsíčního období přezkumného šetření.
(48)
Jediný spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce po poskytnutí konečných informací uvedl, že určité domácí transakce uvedené v dotazníku, které byly zohledněny pro výpočet běžné hodnoty, byly ve skutečnosti určeny pro vývoz do Evropské unie a nikoliv pro domácí spotřebu. Uvedená společnost tvrdila, že k tomuto opětovnému prodeji docházelo v Tchaj-wanu prostřednictvím nezávislých výrobců spojovacích prostředků nebo obchodníků s nimi.
(49)
Je třeba uvést, že toto tvrzení nebylo podloženo žádnými důkazy, které by svědčily o tom, že toto zboží by bylo vyvezeno do Evropské unie. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.
(50)
Jelikož s ohledem na ostatní dva vyvážející výrobce zařazené do vzorku byl použit článek 18 základního nařízení, nebylo pro ně dumpingové rozpětí vypočítáno. Podle údajů uvedených v žádosti o přezkum však dumpingové rozpětí u vývozu z Tchaj-wanu činilo údajně od 14 % do 50 %. Nejsou k dispozici žádné údaje, které by umožňovaly vyvodit jiný závěr. Skutečnost, že bylo zjištěno, že jediná společnost, jíž se týkalo šetření, používá na trhu Unie dumping a že průměrná cena dotčeného výrobku dováženého z Tchaj-wanu je nižší než průměrná vývozní cena uvedené společnosti, potvrzuje na základě ověřených informací existenci dumpingu na celostátní úrovni.
2.3 Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
(51)
Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána rovněž pravděpodobnost přetrvávání dumpingu v případě Tchaj-wanu.
(52)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita tchajwanských vyvážejících výrobců; přitažlivost trhu Unie pro tchajwanské výrobce a jejich vývoz do třetích zemí.
2.3.1 Volná kapacita vývozců
(53)
Pokud jde o volnou kapacitu vývozců, jelikož o tchajwanském odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli je k dispozici málo veřejných informací, jsou níže uvedené závěry založeny především na údajích obsažených v žádosti o přezkum a na informacích, které byly získány při inspekcích na místě. Podle žádosti o přezkum investovali noví tchajwanští výrobci spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli do nových zařízení s cílem zvýšit svou výrobní kapacitu. Ověření mimoto prokázalo, že podle očekávání se mají investice do kapacity v roce 2011 v porovnání s obdobím šetření v původním šetření zvýšit o 12 %. Během období přezkumného šetření činila volná kapacita spolupracujícího výrobce 7 % celkové výrobní kapacity. Bylo zjištěno, že výše zásob je velmi nízká, jelikož spolupracující společnost vyráběla dotčený výrobek pouze na základě objednávek.
2.3.2 Přitažlivost trhu Unie
(54)
Přitažlivost trhu Unie lze doložit skutečností, že uložení antidumpingových cel neovlivnilo tchajwanský vývoz do Unie. Podle údajů Eurostatu a ověřených údajů o dovozu byly objemy dovozu z Tchaj-wanu mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření poměrně stálé, hodnota tohoto dovozu se však v témže období snížila o 16 %. To naznačuje, že průměrná prodejní cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Tchaj-wanu během období přezkumného šetření klesla. To prokazuje, že navzdory platným opatřením se tchajwanským výrobcům podařilo zachovat objem vývozu a dále snížit ceny.
(55)
V této souvislosti jedna ze zúčastněných tchajwanských stran poukázala na to, že ke snížení tchajwanských vývozních cen nedošlo v důsledku nepřátelské cenové politiky vývozců, ale následováním vývoje cen hlavních surovin, tj. válcovaného drátu. Je třeba uvést, že snížení cen surovin mělo podobný vliv na veškeré výrobce spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Tím však není dotčen závěr o přitažlivosti trhu Unie pro tchajwanské vývozce, neboť se jim podařilo udržet objem svého vývozu i přes platná antidumpingová opatření.
2.3.3 Ceny vývozu do třetích zemí
(56)
Pokud jde o tchajwanský vývoz do třetích zemí, je nutno uvést, že se údaje o tchajwanském vývozu, které bylo možno analyzovat, týkají celých kódů HS. Při srovnání s dovozními statistikami EU na úrovni TARIC připadalo na dotčený výrobek v rámci těchto kódů HS přibližně 2,6 % objemu. Tyto údaje proto nejsou jako zdroj informací o objemech a cenách vývozu dotčeného výrobku z Tchaj-wanu do třetích zemí smysluplné. Ověřené údaje o vývozu získané od tří tchajwanských vývozců zařazených do vzorku však prokazují pokles objemu vývozu do třetích zemí. To poukazuje na skutečnost, že tchajwanský vývoz je více zaměřen na EU.
(57)
Podotýká se rovněž, že informace, které poskytl spolupracující tchajwanský výrobce, prokazují, že při prodeji do Unie je jednotková prodejní cena v porovnání s ostatními zeměmi o 10 % vyšší a že objem vyvážený do ostatních zemí představuje pouze 20 % objemu vývozu do Unie.
2.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu
(58)
Vzhledem k výše popsaným zjištěním lze vyvodit závěr, že vývoz z Tchaj-wanu je stále dumpingový a že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. S přihlédnutím ke stávající volné kapacitě na Tchaj-wanu a přitažlivosti trhu Unie se zdá, že by tchajwanští vyvážející výrobci měli pobídku ke zvýšení svého vývozu na trh Unie za dumpingové ceny, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
1. Výroba v Unii
(59)
Ke zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací uvedených v žádosti o přezkum, a údaje shromážděné od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze.
(60)
Na tomto základě byla celková výroba v Unii v období šetření odhadnuta přibližně na 63 000 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovaný objem výroby výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili.
(61)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, u výrobců v Unii, kteří se účastnili šetření, byl použit výběr vzorku. Z celkem 12 výrobců, kteří poskytli informace pro výběr vzorku, byl vybrán vzorek šesti výrobců. Jak je objasněno v 17. bodě odůvodnění, jeden výrobce posléze nespolupracoval. Spolupracující společnosti zařazené do vzorku představovaly přibližně 31 % celkové odhadované výroby v Unii.
2. Výrobní odvětví Unie
(62)
Má se za to, že všichni výrobci v Unii uvedení v 59. bodě odůvodnění tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude se na ně dále odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Předběžná poznámka
(63)
K posouzení trendů týkajících se cen a objemu byly použity příslušné dovozní statistiky Eurostatu pro kódy KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 spolu s údaji uvedenými v žádosti o přezkum a informacemi získanými od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze, které byly doplněny o ověřené odpovědi na dotazník, jež poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku.
2. Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie v Unii převzatých z žádosti o přezkum, jež byly doplněny o ověřené údaje získané od spolupracujících výrobců zařazených do vzorku a o objem dovozu podle údajů Eurostatu.
(65)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
2007
2008
2009
OPŠ
Celková spotřeba v Unii (v tunách)
123 224
120 598
101 143
121 402
Index (2007 = 100)
100
98
82
99
(66)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření byla spotřeba v Unii poměrně stálá. Mezi rokem 2007 a 2009 však v souladu s celosvětovými nepříznivými dopady finanční krize došlo k výraznému poklesu o 18 %. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii opět zvýšila a vykázala nárůst o 20 %.
3. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z dotčených zemí
3.1 Souhrnné posouzení
(67)
Aby bylo možno rozhodnout o souhrnném posouzení dovozu z dotčených zemí, byla individuální situace každé z obou zemí přezkoumána na základě podmínek uvedených v čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(68)
Bylo zjištěno, že objemy dovozu z ČLR i Tchaj-wanu překračují minimální prahovou hodnotu stanovenou v čl. 5 odst. 7 základního nařízení a že tyto objemy nejsou zanedbatelné. Objemy dovozu z obou zemí mimoto v posuzovaném období sledovaly do značné míry podobný trend, kdy se v období mezi rokem 2007 a 2009 snížily, načež v období přezkumného šetření následoval růst. Pokud jde o průměrné dovozní ceny, jak bylo objasněno v 32. bodě odůvodnění, vývoj cen dovozu z ČLR prokazuje, že se průměrná dovozní cena podle údajů Eurostatu zvýšila. Podrobnější analýza však ukázala, že se v posuzovaném období cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli nahlášených v kódu KN, který představuje většinu celkového množství dovezeného během období přezkumného šetření, snížila o 24 %. Tchajwanské ceny se snižovaly v průběhu celého posuzovaného období a nejnižší úrovně dosáhly v období přezkumného šetření. Šetřením bylo rovněž prokázáno, že podmínky hospodářské soutěže mezi příslušnými hospodářskými subjekty jsou podobné. Usuzovalo se proto, že jsou splněny podmínky pro souhrnné posouzení.
3.2 Dumpingový dovoz z ČLR a Tchaj-wanu
(69)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR a Tchaj-wanu vyvíjel takto:
Tabulka 2
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z dotčených zemí (v tunách)
8 559
6 636
6 154
8 795
Index (2007 = 100)
100
78
72
103
Podíl dovozu z dotčených zemí na trhu
6,9 %
5,5 %
6,1 %
7,2 %
Index (2007 = 100)
100
79
88
104
Průměrná cena dovozu z dotčených zemí (v EUR/t)
4 998
4 709
4 656
4 730
Index (2007 = 100)
100
94
93
95
(70)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, objem dovozu pocházejícího z dotčených zemí se v posuzovaném období zvýšil o 3 %. V souladu s vývojem spotřeby došlo v období v letech 2008 až 2009 k poklesu. Tento pokles však byl méně výrazný než pokles spotřeby v témže období. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření dovoz opět vzrostl až o 43 %.
(71)
Průměrné dovozní ceny se v posuzovaném období snížily o 5 %. Stejně jako v případě objemů byly dovozní ceny na nejnižší úrovni v roce 2009, načež mírně vzrostly.
(72)
Podíl dumpingového dovozu na trhu sledoval během posuzovaného období vývoj spotřeby a byl stálý ve výši přibližně 7 %.
3.3 Cenové podbízení
(73)
Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali a tchajwanští vyvážející výrobci spolupracovali pouze v omezené míře, jsou s ohledem na typy spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, které jsou vyváženy do Unie, k dispozici pouze velmi omezené informace. To spolu se skutečností, že dotčený výrobek zahrnuje celou škálu různých typů spojovacích prostředků s velkými cenovými rozdíly (jednotkové ceny v kategorii vrutů se mohou například lišit až 30násobně), znemožňuje provést smysluplné srovnání cen za účelem stanovení rozpětí cenového podbízení. Srovnání váženého průměru prodejních cen výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, upravených na úroveň ceny ze závodu, s průměrnou cenou CIF při dovozu z dotčených zemí odvozenou z údajů Eurostatu neprokázalo cenové podbízení v období přezkumného šetření. Pokud jde o Tchaj-wan, jediný spolupracující vyvážející výrobce vyvážel zvláštní typ spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli, s ohledem na nějž existuje v Unii pouze velmi omezená výroba. Vzhledem k neexistenci odpovídajících typů výrobku nebylo možno provést pro tuto společnost výpočet cenového podbízení pro jednotlivé typy výrobku.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1 Předběžné poznámky
(74)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(75)
Z důvodu výběru vzorku byly ukazatele újmy částečně stanoveny pro výrobní odvětví Unie jako celek a částečně pouze pro výrobce v Unii zařazené do vzorku. Analýza újmy s ohledem na makroekonomické údaje, jako je podíl na trhu, výroba, kapacita a využití kapacity, objem prodeje, růst, zásoby, zaměstnanost a produktivita, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie. Jinak byly použity údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (ceny obchodů, investice a návratnost investic, mzdy, ziskovost, peněžní tok a schopnost získat kapitál).
4.2 Výroba
(76)
Z níže uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla o 17 %. V souladu s klesající poptávkou se výroba výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a 2009 nejprve prudce snížila o 24 %, načež mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření mírně vzrostla o 10 %.
Tabulka 3
2007
2008
2009
OPŠ
Výroba (v tunách)
74 514
69 514
56 396
62 213
Index (2006 = 100)
100
93
76
83
Zdroj: makroekonomické údaje
4.3 Kapacita a využití kapacity
(77)
Výrobní kapacita se v posuzovaném období snížila o 13 % a v souladu s vývojem výroby vykázala míra využití kapacity mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírný pokles o 4 %.
Tabulka 4
2007
2008
2009
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
148 039
140 743
127 200
128 881
Index (2006 = 100)
100
95
86
87
Využití kapacity
50 %
49 %
44 %
48 %
Index (2006 = 100)
100
98
88
96
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.4 Zásoby
(78)
Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie se v roce 2008 v porovnání s rokem 2007 snížil a poté byl mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření stálý. V období přezkumného šetření se výše zásob poněkud zvýšila, byla však stále o 26 % nižší než v roce 2007.
Tabulka 5
2007
2008
2009
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
9 688
7 465
6 964
7 139
Index (2006 = 100)
100
77
72
74
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.5 Objem prodeje
(79)
Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie uskutečněný pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období snížil o 25 %. Mezi rokem 2007 a 2009 objemy prodeje klesly o 28 %, přičemž nejnižší úrovně dosáhly v roce 2009. V průběhu období přezkumného šetření se však objemy prodeje zvýšily a oproti úrovním z roku 2009 vykázaly 5 % nárůst. Je třeba zmínit, že tento nárůst byl mnohem menší než růst poptávky (20 %) v témže období.
Tabulka 6
2007
2008
2009
OPŠ
Objem prodeje EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
62 326
56 042
44 627
46 851
Index (2007 = 100)
100
90
72
75
Zdroj: makroekonomické údaje
4.6 Podíl na trhu
(80)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření postupně snížil o 12 procentních bodů.
Tabulka 7
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
50,6 %
46,5 %
44,1 %
38,6 %
Index (2007 = 100)
100
92
87
76
Zdroj: makroekonomické údaje
4.7 Růst
(81)
Jak je uvedeno v tabulce č. 1 v 65. bodě odůvodnění, spotřeba v Unii se mezi rokem 2007 a 2009 snižovala, načež opět vzrostla téměř na stejnou úroveň jako v roce 2007. Výrobní odvětví Unie však v posuzovaném období přišlo o podíl na trhu ve výši 12 procentních bodů, zatímco dotyčnému dovozu se podařilo zachovat si stálý podíl na trhu.
4.8 Zaměstnanost
(82)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla o 7 %.
Tabulka 8
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob)
954
1 007
863
886
Index (2007 = 100)
100
106
90
93
Zdroj: makroekonomické údaje
4.9 Produktivita
(83)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 10 %. Nejnižší úrovně dosáhla v roce 2009, načež v období přezkumného šetření opět vzrostla.
Tabulka 9
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
78,1
69
65,3
70,2
Index (2007 = 100)
100
88
84
90
Zdroj: makroekonomické údaje
4.10 Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu
(84)
Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie vykazovaly mezi rokem 2007 a 2009 významnou klesající tendenci, kdy se snížily o 50 %. To bylo částečně zapříčiněno významným poklesem nákladů na suroviny používané při výrobě spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. V průběhu období přezkumného šetření se prodejní ceny v porovnání s rokem 2009 zvýšily, stále však byly o 35 % nižší oproti cenám převládajícím na počátku posuzovaného období.
(85)
Šetřením bylo prokázáno, že pokles prodejních cen mezi rokem 2007 a 2009 částečně odrážel dopad hospodářské krize, která měla v uvedeném období za následek snížení nákladů o 28 %. Tento pokles odrážel především vývoj cen niklu, hlavní suroviny používané při výrobě spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli. Šetření však prokázalo, že i když negativní dopad na prodejní ceny měla finanční krize, tlak na snižování cen vyvíjel rovněž dovoz zejména z ostatních třetích zemí, který se na trhu Unie navzdory nízké poptávce rozšiřoval a vyvíjel tlak na ceny hlavních typů výrobku vyráběných a prodávaných výrobním odvětvím Unie, jež bylo nuceno snížit své prodejní ceny více, než kolik činilo snížení nákladů. To vedlo k značnému zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie v tomto období. I když se prodejní ceny v období přezkumného šetření v porovnání s rokem 2009 zvýšily, jejich úroveň nepostačovala k uhrazení všech nákladů a dosažení přiměřeného ziskového rozpětí ze strany výrobního odvětví Unie.
(86)
Prodejní ceny uvedené v následující tabulce představují průměrné ceny za tunu, které do značné míry závisí na sortimentní skladbě. Jak bylo objasněno v 73. bodě odůvodnění, mohou se ceny v rámci některých kategorií spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli lišit až 30násobně.
Tabulka 10
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrné prodejní ceny (v EUR/t)
5 842
4 437
2 914
3 803
Index (2007 = 100)
100
76
50
65
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.11 Mzdy
(87)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se průměrné mzdy na zaměstnance snížily o 12 %.
Tabulka 11
2007
2008
2009
OPŠ
Roční mzdové náklady na zaměstnance (v tis. EUR)
47
44
41
42
Index (2007 = 100)
100
94
87
88
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.12 Investice
(88)
V roce 2008 výrobní odvětví Unie ve srovnání s jinými roky posuzovaného období značně investovalo do výroby spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Po uvedeném roce se investice snížily.
Tabulka 12
2007
2008
2009
OPŠ
Čisté investice (v tis. EUR)
2 504
9 899
3 087
2 299
Index (2007 = 100)
100
395
123
92
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.13 Ziskovost a návratnost investic
(89)
Jak bylo uvedeno v 85. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že i když pokles prodejních cen odrážel částečně snížení nákladů, cena výrobního odvětví Unie byla pod tlakem, který vyvíjel dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, a tento tlak neumožňoval uhradit veškeré náklady vzniklé při výrobě a prodeji spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. To mělo za následek značné zhoršení ziskovosti, která byla v roce 2007 kladná, poté však záporná, jak ukazuje níže uvedená tabulka.
(90)
Návratnost investic se významně snížila z úrovně ve výši 29 % v roce 2007 na - 17 % v období přezkumného šetření.
Tabulka 13
2007
2008
2009
OPŠ
Čistý zisk z prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)
7 %
-9 %
-36 %
-3 %
Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
29 %
-16 %
-41 %
-17 %
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.14 Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(91)
Čistý peněžní tok z provozních činností se v posuzovaném období značně snížil. Nejnižší úrovně dosáhl v roce 2009, načež mírně vzrostl. V období přezkumného šetření však byl peněžní tok i nadále podstatně nižší než v roce 2007.
Tabulka 14
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v tis. EUR)
15 899
- 698
-12 357
-8 271
Index (2007 = 100)
100
-4
-78
-52
Zdroj: mikroekonomické údaje
4.15 Velikost dumpingového rozpětí
(92)
Navzdory platným opatřením přetrvával podle údajů získaných z žádosti o přezkum i údajů, které poskytl jediný spolupracující vyvážející výrobce na Tchaj-wanu, významný dumping, a to v případě ČLR ve výši 13,6 % až 61,8 % a v případě Tchaj-wanu ve výši 14 % až 50 %. Dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie nelze považovat za zanedbatelný.
4.16 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(93)
Téměř ze všech zkoumaných ukazatelů vyplývá zhoršení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po roce 2007. Navzdory platným opatřením se dovoz z dotčených zemí mírně zvýšil a podařilo se mu udržet stálý podíl na trhu. V roce 2009, kdy finanční krize měla dopad na celkovou poptávku v Unii a prodejní ceny byly pod tlakem, přišli výrobci v Unii o značnou část svých odběratelů. Pouze některým výrobcům v Unii se podařilo zvýšit objem výroby, a to výrobou jiných typů spojovacích prostředků (např. spojovacích prostředků z uhlíkové oceli), a mohli tak využít úspor z rozsahu, a tudíž nahradit úbytek objemu prodeje, k němuž došlo v odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Výrobci v Unii se současně snažili zvýšit své investice s cílem vyrábět efektivněji. Během období přezkumného šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit výkonnost, ačkoli bylo i nadále ztrátové. Vzhledem k odhadované velmi nízké míře využití kapacity se situace pravděpodobně nezlepší.
5. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
5.1 Dopad dumpingového dovozu
(94)
Šetřením bylo prokázáno, že navzdory platným opatřením a snížení spotřeby v Unii v posuzovaném období se dovoz z ČLR a Tchaj-wanu během posuzovaného období mírně zvýšil a udržel si stálý podíl na trhu.
(95)
Jak bylo popsáno v 73. bodě odůvodnění, nebylo vzhledem k nedostatku informací o typech výrobku vyvážených vyvážejícími výrobci z ČLR a Tchaj-wanu velkým rozdílům v cenách jednotlivých typů výrobku v rámci této průměrné ceny možné provést smysluplné srovnání cen dovozu z dotčených zemí a prodejních cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vývozní ceny jediného spolupracujícího tchajwanského výrobce nebylo možno smysluplně srovnat s cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku, jelikož neexistovaly odpovídající podobné typy výrobků.
(96)
Spolupracující tchajwanský výrobce uvedený v 22. bodě odůvodnění po poskytnutí konečných informací tvrdil, že jeho vývoz nezpůsobil žadateli žádnou újmu, neboť vyrábí typy spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, které jsou vyráběny pouze několika výrobci v Unii v malých množstvích. V tomto ohledu je třeba zaprvé uvést, že posouzení újmy se provádí ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie a nikoliv pouze ve vztahu k žadateli. Zadruhé, pro vymezení výrobku stanoveném v původním šetření existují platná opatření a, jak již bylo vysvětleno v 21. bodě odůvodnění, není možné v rámci přezkumu před pozbytím platnosti vymezení výrobku měnit.
5.2 Dopad hospodářské krize
(97)
Kvůli příznivým hospodářským podmínkám, které v roce 2007 existovaly v ocelářském průmyslu a souvisejících výrobních odvětvích, bylo výrobní odvětví Unie v relativně dobré hospodářské situaci, když na konci roku 2008 začala hospodářská krize. I když trh stagnoval, zejména v roce 2009, někteří výrobci v Unii pokračovali v investicích k nahrazení zastaralého strojního zařízení a vybavení s cílem snížit výrobní náklady a docílit větší konkurenceschopnosti vzhledem k dumpingovému dovozu z dotčených zemí a nárůstu levného dovozu z ostatních třetích zemí. Když byl zaznamenán pokles poptávky, potýkali se výrobci v Unii rovněž se silnou vyjednávací pozicí velkých distributorů, kteří začali vyvíjet větší cenový tlak, jenž měl nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
5.3 Dovoz z ostatních zemí
(98)
Analyzován byl rovněž dopad dovozu z ostatních třetích zemí. Jejich společný objem dovozu vzrostl v posuzovaném období o 26 %, a to přibližně z 52 000 tun na zhruba 66 000 tun. Současně se v posuzovaném období průměrné dovozní ceny snížily o 28 % a následně se podíl tohoto dovozu na trhu zvýšil z 42,5 % v roce 2007 na 54,2 % v období přezkumného šetření.
(99)
Zdá se, že převážná část dovozu z ostatních třetích zemí pochází z Indie, Filipín a Malajsie. Na dovoz z těchto tří zemí připadal v období přezkumného šetření celkový podíl na trhu ve výši přibližně 36 %.
(100)
Pokud jde o dovoz z Indie, tento dovoz se v posuzovaném období zvýšil o 141 %, z přibližně 8 000 tun v roce 2007 na téměř 20 000 tun v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny se v témže období snížily o 32 % a v období přezkumného šetření byly podstatně nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Indičtí vývozci proto zvýšili svůj podíl na trhu z 6,7 % v roce 2007 na 16,4 % v období přezkumného šetření.
(101)
Dovoz z Filipín vykazuje podobnou tendenci jako dovoz z Indie a v posuzovaném období vzrostl o 129 %, z přibližně 6 000 tun v roce 2007 na téměř 14 000 tun v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny se v témže období snížily o 38 % a v období přezkumného šetření byly nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Podíl Filipín na trhu proto vzrostl ze 4,9 % v roce 2007 na 11,4 % v období přezkumného šetření.
(102)
Pokud jde o dovoz z Malajsie, ačkoliv v posuzovaném období byla zaznamenána klesající tendence (- 27 %), měli malajští vývozci v období přezkumného šetření dosud podíl na trhu ve výši 8,2 %. Podle údajů Eurostatu byly na počátku posuzovaného období průměrné ceny dovozu z Malajsie vyšší než ceny dovozu z dotčených zemí, v jeho druhé části však byly ceny podstatně nižší.
(103)
Zdá se proto, že vývozci v ostatních třetích zemích, zejména v Indii, na Filipínách a v Malajsii, měli prospěch z existence antidumpingových opatření uložených ČLR a Tchaj-wanu. Ve druhé části posuzovaného období se indický a filipínský dovoz více než zdvojnásobil a jeho ceny byly nižší než ceny ČLR a Tchaj-wanu, přičemž dovoz z Malajsie vykazoval klesající tendenci. Tento dodatečný cenový tlak měl další negativní dopad na výrobní odvětví Unie, u něhož zisk a ostatní finanční ukazatele vykazovaly od roku 2008 silnou negativní tendenci. Vývoj dovozu zejména z Indie a Filipín proto jistě přispěl k úbytku podílu výrobního odvětví Unie na trhu a k nepříznivému vývoji jeho finanční situace.
Tabulka 15
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z ostatních zemí (v tunách)
52 339
57 920
50 362
65 756
Index (2007 = 100)
100
111
96
126
Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu
42,5 %
48,0 %
49,8 %
54,2 %
Cena dovozu z ostatních zemí (v EUR/t)
5 830
4 993
4 384
4 196
Index (2007 = 100)
100
86
75
72
Objem dovozu z Indie (v tunách)
8 282
13 667
16 776
19 945
Index (2007 = 100)
100
165
203
241
Podíl dovozu z Indie na trhu
6,7 %
11,3 %
16,6 %
16,4 %
Cena dovozu z Indie (v EUR/t))
4 632
3 758
3 123
3 164
Index (2007 = 100)
100
81
67
68
Objem dovozu z Filipín (v tunách)
6 048
7 046
5 406
13 854
Index (2007 = 100)
100
117
89
229
Podíl dovozu z Filipín na trhu
4,9 %
5,8 %
5,3 %
11,4 %
Cena dovozu z Filipín (v EUR/t)
5 685
4 645
3 474
3 505
Index (2007 = 100)
100
82
61
62
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
13 548
13 712
9 810
9 933
Index (2007 = 100)
100
101
72
73
Podíl dovozu z Malajsie na trhu
11,0 %
11,4 %
9,7 %
8,2 %
Cena dovozu z Malajsie (v EUR/t)
5 062
4 203
2 963
3 068
Index (2007 = 100)
100
83
59
61
6. Závěr
(104)
Zatímco spotřeba v Unii byla v posuzovaném období poměrně stálá, výrobní odvětví Unie přišlo v témže období o 25 % svého objemu prodeje v Unii, což mělo za následek úbytek podílu na trhu z 50,6 % v roce 2007 na 38,6 % v období přezkumného šetření. Dumpingovému dovozu z dotčených zemí se současně podařilo zachovat stálý podíl na trhu.
(105)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se bez ohledu na existenci antidumpingových opatření většina ukazatelů újmy vyvíjela nepříznivě: objem výroby a prodeje klesl o 17 %, resp. 25 %, snížila se kapacita a využití kapacity, načež následoval pokles zaměstnanosti a produktivity. Ziskovost se snížila ze 7 % v roce 2007 na - 3 % v období přezkumného šetření a podobnou negativní tendenci vykazoval i peněžní tok.
(106)
Vyvozuje se závěr, že se v posuzovaném období situace výrobního odvětví Unie celkově zhoršila a že se výrobní odvětví Unie nacházelo na konci období přezkumného šetření v nejisté situaci, kdy jeho snahám o zachování objemů prodeje a dostatečné úrovně cen bránil větší výskyt dumpingového dovozu z dotčených zemí a rovněž levný dovoz z ostatních třetích zemí.
F. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Vztah mezi objemy a cenami vývozu dotčených zemí do třetích zemí a objemem a cenami vývozu do Unie
(107)
Vzhledem ke skutečnosti, že vývozci z ČLR nespolupracovali, nejsou k dispozici údaje o jejich cenách při vývozu na ostatní trhy. Pokud jde o Tchaj-wan, na základě informací, které poskytly ověřené společnosti, jsou průměrné ceny vývozu do třetích zemí nižší než ceny účtované na trhu Unie. Usuzovalo se proto, že pokud by opatření pozbyla platnosti, měli by tchajwanští vývozci pobídku k přesunu značného množství vývozu z ostatních třetích zemí na přitažlivější trh Unie.
2. Nevyužitá kapacita v dotčených zemích
(108)
Na základě dostupných informací se zdá, že v ČLR i na Tchaj-wanu je dostupná velká výrobní kapacita a obě země jsou schopny rychle zvýšit objemy výroby. V této souvislosti se připomíná, že uložení antidumpingových opatření na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z ČLR v roce 2009 (8) mělo za následek pokles dovozu z ČLR a uvolnilo kapacitu, kterou by bylo možno využít k výrobě spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Mimoto je třeba zmínit, že nedávno ukončené šetření zaměřené proti obcházení předpisů rozšířilo opatření uložená na některé spojovací prostředky ze železa a oceli pocházející z ČLR na dovoz odesílaný z Malajsie (9). Existuje proto kapacita k významnému zvýšení objemu vývozu do EU, zejména proto, že nejsou k dispozici žádné údaje o tom, že by dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh.
3. Závěr
(109)
Je zřejmé, že výrobci v dotčených zemích mohou značně zvýšit své objemy vývozu na trh EU. Pokud jde o Tchaj-wan, zdá se, že ceny vývozu do třetích zemí jsou nižší než ceny účtované na trhu Unie, což zvyšuje pravděpodobnost, že by část vývozu do třetích zemí byla přesměrována na trh EU, pokud by opatření neexistovala. To by se vší pravděpodobností mělo negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
(110)
Jak bylo uvedeno výše, situace výrobního odvětví Unie je i nadále nejistá. Pokud by bylo výrobní odvětví Unie vystaveno vyšším objemům dovozu z dotčených zemí za dumpingové ceny, vedlo by to pravděpodobně k dalšímu zhoršení jeho prodeje, podílu na trhu, prodejních cen a rovněž následnému zhoršení jeho finanční situace. Na tomto základě se proto vyvozuje závěr, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo ke zhoršení již tak nejisté situace a přetrvávání podstatné újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla v souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dána příležitost předložit své stanovisko.
(112)
Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(113)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(114)
Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno poměrně dobrou hospodářskou situací, která byla zaznamenána na počátku posuzovaného období. V průběhu posuzovaného období však výrobní odvětví Unie přišlo o objem prodeje a podíl na trhu a jeho prodejní ceny se snížily, zatímco dovoz z dotčených zemí navzdory platným opatřením mírně vzrostl. Během téhož období se finanční situace výrobního odvětví Unie zhoršila a výrobní odvětví začalo vykazovat ztráty. Pokud by opatření neexistovala, bylo by výrobní odvětví Unie se vší pravděpodobností v ještě horší situaci.
3. Zájem dovozců/uživatelů
(115)
Žádný z 20 kontaktovaných uživatelů neprojevil ochotu ke spolupráci. Připomíná se, že v původním šetření spolupracoval pouze jeden uživatel a byl vyvozen závěr, že uživatelé mohou výrobek, který je předmětem šetření, získat nejen z dotčených zemí, nýbrž rovněž z jiných zdrojů dodávek. Vzhledem k nepatrnému dopadu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli na náklady na navazující výrobky byl vyvozen závěr, že opatření nebudou mít na uživatelské výrobní odvětví nepříznivý dopad.
(116)
Na dotazník odpověděl pouze jeden z celkem tří dovozců zařazených do vzorku. Jeho podíl na dovozu z dotčených zemí byl velmi omezený a v období přezkumného šetření činil 1,1 %. Šetření mimoto prokázalo, že dovozce dosáhl dobré úrovně ziskovosti (mezi 5 % a 10 %), zatímco podíl dotčeného výrobku v poměru k celkové činnosti společnosti je nižší než 10 %. Lze proto vyvodit závěr, že zachování opatření bude mít na tohoto dovozce jen velmi omezený dopad.
4. Závěr
(117)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(118)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným zjištěním. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(119)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z ČLR a Tchaj-wanu, která byla uložena nařízením (ES) č. 1890/2005,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnosti
Sazba antidumpingového cla (v %)
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City
11,4
A650
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang
12,2
A651
Všechny ostatní společnosti
27,4
A999
Tchaj-wan
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei
15,2
A653
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan
8,8
A654
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung
16,1
A655
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung
16,1
A656
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan
11,4
A657
Společnosti uvedené v příloze
15,8
A649
Všechny ostatní společnosti
23,6
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. ledna 2012.