KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 29. september 2010
om Tysklands statsstøtte C 32/09 (ex NN 50/09) til omstruktureringen af Sparkasse KölnBonn
(meddelt under nummer K(2010) 6470)
(Kun den tyske tekst er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2011/526/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret medlemsstaterne og andre interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser (1), og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
(1)
Tyskland anmeldte foranstaltningerne den 21. oktober 2009.
(2)
Ved beslutning af 4. november 2009 (2) (»beslutningen om at indlede proceduren«) drog Kommissionen den foreløbige konklusion, at rekapitaliseringsforanstaltningerne for Sparkasse KölnBonn (»banken«) udgjorde statsstøtte, og rejste tvivl om, hvorvidt foranstaltningerne for Sparkasse KölnBonn kunne anses for at være forenelige med det indre marked i medfør af EUF-traktatens artikel 107, stk. 3. Endvidere krævede Kommissionen, at de tyske myndigheder skulle indsende en omstruktureringsplan.
(3)
Den 6. januar 2010 blev beslutningen om at indlede proceduren offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, og interesserede parter blev opfordret til at fremsende deres bemærkninger.
(4)
Den 11. februar 2010 fremsendte Tyskland en omstruktureringsplan, som blev drøftet på en række møder og telekonferencer mellem december 2009 og september 2010.
(5)
Tyskland fremsendte yderligere oplysninger og opdateringer til omstruktureringsplanen den 15. januar, 10., 12. og 24. februar, 10. og 26. marts, 21. og 28. maj, 8. og 11. juni, 23. juli og 10. og 23. august 2010. Den endelige version af omstruktureringsplanen blev fremsendt den 1. september 2010.
2. BESKRIVELSE AF STØTTEMODTAGEREN
(6)
Sparkasse KölnBonn er en tysk sparekasse. Den blev etableret i sin nuværende form i 2005 som resultat af en fusion mellem Stadtsparkasse Köln og Sparkasse Bonn, hvis ejere (»Träger«, ansvarlige offentlige institutioner, i det følgende benævnt »ejer«) var henholdsvis Köln og Bonn kommune. Köln ejer indirekte en andel på 70 % af den nye bank, mens Bonn ejer 30 %. Efter fusionen er rollen som ejer af Sparkasse KölnBonn overtaget af foreningen Zweckverband Sparkasse KölnBonn (»Zweckverband«). Zweckverband er en offentligretlig kommunesammenslutning. De eneste deltagere i Zweckverband er Köln kommune (70 %) og Bonn kommune (30 %).
(7)
I slutningen af 2008 var Sparkasse KölnBonn den næststørste sparekasse i Tyskland med en balance på 31 mia. EUR. Sparkasse KölnBonn havde på dette tidspunkt en Moody's rating på Aa2. Denne blev ændret til A1 den 15. marts 2010.
(8)
Sparkasse KölnBonn leverer banktjenester til detailkunder (Privatkundengeschäft) og erhvervskunder (Firmenkundengeschäft). Banken har et regionalt fokus og er aktiv inden for projektfinansiering og kapitalmarkeder (Kapitalmarktgeschäft) samt andre finansielle aktiviteter såsom formueforvaltning.
(9)
Banken driver kun virksomhed i Köln-Bonn-regionen, hvor den havde en markedsandel på ca. [30-35] (3) % for private indlån, ca. [20-25] % for udlån til private kunder og [15-20] % for kreditter til erhvervskunder i 2008 (4).
3. STØTTEFORANSTALTNINGERNE
(10)
Sparkasse KölnBonns kapital blev forhøjet med i alt 650 mio. EUR
i)
ved udstedelse af udbytterettigheder (Genussrechte) i slutningen af 2008 og
ii)
ved passive indskud (Stille Einlage) i begyndelsen af 2009.
3.1. Udbytterettigheder (Genussrechte)
(11)
I december 2008 tegnede Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (»Förderungsgesellschaft«) nominelle udbytterettigheder i Sparkasse KölnBonn på 300 mio. EUR i to trancher à 150 mio. EUR.
(12)
Förderungsgesellschaft er et 100 % ejet datterselskab af Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (rhinsk sparekassesammenslutning - »RSGV«). RSGV er en offentligretlig sammenslutning (»Körperschaft des öffentlichen Rechts«) af alle sparekasser og deres offentlige ejere i Rheinland og repræsenterer sparekasserne og deres (offentlige) ejere. Ifølge sine vedtægter er formålet med Förderungsgesellschaft at støtte sparekasserne i RSGV. Förderungsgesellschaft kan indskyde kapital i sparekasser udelukkende med det formål at udvikle nye kreditgivningsaktiviteter og kan modtage lån.
(13)
Udbyttekuponen for udbytterettighederne er 8 %. Udbytterettighederne løber frem til den 31. december 2013. Ud fra et lovgivningsmæssigt synspunkt betragtes udbytterettighederne som supplerende egenkapital (Tier 2-kapital).
(14)
Udbytterettighederne deltager i de årlige underskud svarende til forholdet mellem indskuddet med udbytterettigheder (»Genussrechtskapital«) og den øvrige i underskuddet deltagende egenkapital. Udbytterettighederne omfatter en […] fremførsel af betalingerne, dvs. at bortfaldne betalinger på udbytterettighederne skal efterbetales op til [2-6] år efter deres udløb. Det samme gælder betalingerne til at supplere den nominelle værdi af udbytterettighederne, hvis den udtømmes som følge af underskudsdeltagelsen.
(15)
For at finansiere rettighederne optog Förderungsgesellschaft to lån hos […]. Disse lån har en fast rente på [4-5] % i udbytterettighedernes løbetid. Lånet er garanteret til […] af RSGV, som fra Förderungsgesellschaft vil modtage et garantiafkast på [1,8-2,5] %.
3.2. Passive kapitalindskud
(16)
Kontrakterne om de passive kapitalindskud blev indgået den 2. januar 2009 og den 27. februar 2009 mellem Sparkasse KölnBonn og Zweckverband, i hvilken forbindelse der blev oprettet et »Stille Gesellschaft« for i alt 350 mio. EUR, som blev udbetalt i to trancher, 300 mio. EUR den 2. januar og 50 mio. EUR den 1. april 2009. Passive kapitalindskud er et instrument, hvor investoren ikke får nogen stemmerettigheder, men modtager afkast. Instrumentet er uamortisabelt og betragtes som kernekapital (Tier 1-kapital). De passive kapitalindskud besiddes af Zweckverband.
(17)
For at finansiere de passive kapitalindskud har Zweckverband optaget et lån på 300 mio. EUR for første tranche. 50 % af lånet er ydet af […], og de resterende 50 % af […]. Afkastet på lånet, som skal betales af Zweckverband, svarer til 12-måneders EURIBOR plus [0,7-1,1] %. Anden tranche på 50 mio. EUR blev refinansieret med et lån fra […] med et afkast på EURIBOR plus [0,7-1,1] %. Hverken Köln eller Bonn har stillet nogen specifik garanti, men begge kommuner hæfter ubegrænset for alle Zweckverbands forpligtelser i henhold til Zweckverbands stiftelsesoverenskomst.
(18)
Sparkasse Köln Bonn betaler for de passive kapitalindskud et afkast på 12-måneders EURIBOR plus 7,25 %. Dette afkast blev fastsat i overensstemmelse med en ekspertvurdering fra Deutsche Bank. Afkastet afhænger af overskud på balancen og betales ikke, hvis Sparkasse KölnBonn ikke får overskud i året. Vederlaget udbetales ikke, hvis kapitalprocenten på forfaldstidspunktet er under 9 %, og hvis udbetalingen ville medføre eller øge et underskud i det relevante regnskabsår. Hvis udbetalingen udsættes, består der ingen forpligtelse til efterbetaling af det bortfaldne beløb på et senere tidspunkt. Desuden deltager det passive kapitalindskud i et eventuelt balanceunderskud proportionelt til den samlede i underskuddet deltagende kapital.
4. OMSTRUKTURERINGSPLANEN
(19)
I henhold til omstruktureringsplanen vil Sparkasse KölnBonn fokusere på sin vedtægtsbestemte forretningsmodel som regional sparekasse. Banken vil koncentrere sig om at levere typiske detailbankydelser til sine traditionelle kundesegmenter, som er privatkunder og SMV’er, og vil trække sig ud af andre aktiviteter, såsom proprietary trading eller investering i strukturerede produkter og frasælge ikke-nøgledatterselskaber. Desuden vil banken nedbringe sine administrationsudgifter betydeligt.
4.1. Beskrivelse af omstruktureringsplanen
(20)
Sparkasse KölnBonn vil fokusere på at levere tjenester til kunder i Köln-Bonn-regionen i segmenterne for privatkunder, private banking, SMV’er samt erhvervskunder og institutionelle kunder. Banken vil fokusere på erhvervskunder med en årsomsætning på højst 250 mio. EUR.
(21)
Sparkasse KölnBonn vil reducere sin store krediteksponering ved at begrænse kreditlinjerne, kræve ekstra sikkerhed eller overføre risiciene til andre kreditinstitutioner. I erhvervskundesegmentet har Sparkasse KölnBonn allerede reduceret eksponeringen med 551,5 mio. EUR og vil reducere den yderligere med [900-1 100] mio. EUR inden udgangen af 2013 fra det oprindelige niveau på 2,8 mia. EUR i 2008. Desuden vil krediteksponeringen på [800-900] mio. EUR bevilget til institutioner uden forbindelse til Köln-Bonn-regionen blive reduceret inden udgangen af 2013 ved hjælp af samme instrumenter (se bilag I, punkt 4).
(22)
Sparkasse KölnBonn har allerede reduceret sin proprietary trading-portefølje fra 550 mio. EUR til [20-23] mio. EUR i dag, hvilket vil blive reduceret yderligere til 0. Banken vil ophøre med enhver form for proprietary trading-aktiviteter i fremtiden og overvejer at opgive sin status som kreditinstitut med handelsbeholdning, (»Handelsbuchinstitut«), og dermed regnskabsføre alle de resterende begrænsede handelsaktiviteter under porteføljebeholdningen. De vil kvalitativt være begrænset til visse produkter og skal overholde kvantitative daglige eksponeringsgrænser (markedsrisiko [3-5] mio. EUR, se bilag I, punkt 2).
(23)
En af de største årsager til Sparkasse KölnBonns tab i 2008 var investeringerne i de såkaldte ABS-porteføljer og SAA-porteføljer (»Strategic Asset Allocation«). På det tidspunkt, hvor Sparkasse KölnBonn investerede i ABS-porteføljen, erhvervede den geografisk diversificerede (5) aktiver overvejende med en AAA-rating, herunder RMBS (6), CDO (7), CMBS (8), ABS (9) og CLO (10). I slutningen af 2007 beløb ABS-porteføljen sig til 1,05 mia. EUR i Sparkasse KölnBonns regnskaber. SAA er en investering i særlige foreninger, gennem hvilke Sparkasse KölnBonn besad en diversificeret portefølje bl.a. bestående af internationale ordinære aktier, REIT (11) og obligationer, herunder »High Yield« og »Emerging Markets«. I slutningen af 2007 beløb denne portefølje sig til 2,2 mia. EUR i Sparkasse KölnBonns regnskaber. Selv om Sparkasse KölnBonn sigtede mod en bred diversificering af sine ABS- og SAA-porteføljer, blev den hårdt ramt af finanskrisen. Begge porteføljer bidrog primært til de nedskrivninger på 249 mio. EUR (12), som Sparkasse KölnBonn var nødt til at foretage for sin investeringsportefølje i 2008 i tillæg til de 108 mio. EUR, der allerede var nedskrevet i 2007.
(24)
I sin omstruktureringsplan klassificerede Sparkasse KölnBonn ABS- og SAA-investeringerne som værende uforenelige med risikoprofilen og bankens strategiske omlægning til en traditionel sparekasse. Derfor besluttede banken at frasælge eller udfase disse forpligtelser fuldt ud frem til 2014. Sparkasse KölnBonn halverede sine SAA-investeringer i marts 2008 for at begrænse sin eksponering for aktier. Den foretog flere frasalg i 2009, hvilket betød, at SAA-porteføljen blev reduceret til 468 mio. EUR pr. 30. september 2009. Virkningen af den tilbageværende ABS-eksponering (nominelt 970 mio. EUR pr. 30. september 2009) på Sparkasse KölnBonns regnskab, vil blive absorberet ved hensættelser og risikodækning i 2010. I [2012-2014] vil hele den resterende portefølje blive solgt.
(25)
Sparkasse KölnBonn har iværksat omfattende omkostningsbesparelser, herunder personalenedskæringer, optimering af interne processer og lukning af 22 af de eksisterende 131 afdelinger inden midten af 2011. Som resultat deraf vil banken gradvist reducere sine administrationsudgifter med [5-8] % frem til 2014 (13).
(26)
Tyskland har givet tilsagn om, at banken vil overholde restriktionerne på kuponbetalinger (bilag I, punkt 7), reklame (bilag I, punkt 9) og forbud mod erhvervelser (bilag I, punkt 8) samt et forbud mod prislederskab, ifølge hvilket Sparkasse KölnBonn frem til slutningen af 2014 ikke vil tilbyde bedre renter på indlån og realkreditlån end de bedste fra sine 10 største konkurrenter (for indlån med hensyn til markedsandele for konkurrenter, som er aktive på det relevante marked i Köln-Bonn-regionen, og for realkreditlån med hensyn til markedsandel for ny produktion i Tyskland, se bilag I, punkt 5).
4.2. Omstrukturering af datterselskaber
(27)
Sparkasse KölnBonn planlægger at nedbringe antallet af datterselskaber med en tredjedel. Af porteføljen af datterselskaber på 635 mio. EUR i bankens regnskab pr. 31. december 2008 blev [20-40] mio. EUR solgt eller afviklet inden udgangen af 2009, og yderligere [180-250] mio. EUR skal frasælges. Med denne foranstaltning forfølger Sparkasse KölnBonn to mål afhængigt af typen af datterselskab. For det første har frasalgene af ikke-nøgledatterselskaber (14), som er aktive i regionale udviklingsprojekter eller kommunalt og socialt boligbyggeri, til formål at reducere Sparkasse KölnBonns risikoeksponering og sårbarhed. For det andet har salget af andele i enheder, der kun har indirekte forbindelse til Sparkasse KölnBonns aktiviteter, til formål at indbringe midler til finansiering af omstruktureringen af Sparkasse KölnBonn. Bilag I, punkt 10 og 13, indeholder en fuldstændig liste over de datterselskaber, der skal frasælges.
(28)
Eksempler på frasalg i den anden gruppe er andele i virksomheder som RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG og neue leben Pensionsverwaltung AG. Disse salg er allerede gennemført og har givet en fortjeneste på i alt ca. [25-35] mio. EUR.
(29)
For nogle datterselskaber, som har en værdi af ca. [70-100] mio. EUR, forventer Sparkasse KölnBonn ikke, at der vil være særlig stor interesse fra private tredjepartskøbere. Dette skyldes primært disse enheders beskaffenhed, idet de er små, beskæftiger sig med socialt boligbyggeri og regionaludvikling i samarbejde med Köln kommune, eller på grund af deres ejerforhold, som allerede er domineret af Köln kommune. Derfor overvejer banken at sælge disse aktiviteter til [Köln kommune eller en virksomhed forbundet med Köln kommune]. Salget vil ske til markedsværdi, som skal vurderes af en uafhængig ekspert. Aktiverne i de datterselskaber, der skal sælges til Köln kommune, er primært knyttet til aktiviteter i forbindelse med fast ejendom.
(30)
I forbindelse med gennemførelsen af omstruktureringsforanstaltningerne vil banken reducere sine risikovægtede aktiver med [2-5] mia. EUR til [15-20] mia. EUR (dvs. med [15-20] %) (uden at medregne den fremtidige vækst i nøgleaktiviteterne i løbet af omstruktureringsperioden). Hvis væksten i nøgleaktiviteterne medregnes, vil reduktionen i de risikovægtede aktiver være [10-15] % frem til 2014. Sparkasse KölnBonns […] vil blive reduceret med [4-6] mia. EUR til [20-30] mia. (dvs. med [15-20] %) (uden at medregne den fremtidige vækst i nøgleaktiviteterne i løbet af omstruktureringsperioden). Hvis væksten i nøgleaktiviteterne medregnes, vil omstruktureringsforanstaltningerne give en reduktion i de samlede aktiver på 5 %.
4.3. Evnen til at genoprette rentabiliteten i basisscenariet og stressscenariet
(31)
Tyskland har fremsendt et basisscenarie og et stressscenarie for at påvise Sparkasse KölnBonns evne til at genoprette sin langsigtede rentabilitet.
(32)
I basisscenariet er de fremsendte finansielle prognoser baseret på antagelser, der er i overensstemmelse med de prognoser for Tyskland, som anerkendte økonomiske institutter har udsendt. Det forventes, at væksten i BNP vil forblive på samme beskedne niveau gennem hele omstruktureringsperioden. Arbejdsløsheden forventes at stige frem til 2011 og falde langsomt derefter. Endelig forventes det, at de aktuelle ugunstige rammebetingelser med lave renter vil vende i 2010 og derefter være konstant i resten af omstruktureringsperioden.
(33)
Som vist i tabel 1 nedenfor, forventes Sparkasse KölnBonn i basisscenariet at blive rentabel igen i 2010 og fortsat forbedre sine resultater frem til 2014. I 2014 vil banken opnå en egenkapitalforrentning på [9-10] %. Endvidere viser diagram 1 de vigtigste resultatindikatorer for Sparkasse KölnBonn for årene 2008-2014.
Tabel 1
Sparkasse KölnBonns resultat før skat 2010-2014 i basisscenariet
Scenarie
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Basisscenariet
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[20-225]
Diagram 1
Sparkasse KölnBonns vigtigste resultatindikatorer for 2008-2014 - basisscenariet
Indikatorer
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Risikovægtede aktiver (15) (mia. EUR)
20,2
19,1
[17,5-20]
(…)
(…)
(…)
[15-20]
Tier 1-grad (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
Egenkapitalforrentning
- 13,5 %
- 6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
Omkostningsprocent
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(34)
I stressscenariet er de makroøkonomiske antagelser, at krisen vil fortsætte frem til 2011, og at der derefter vil være et langsomt opsving i 2012. I stressscenariet antages det, at der vil være yderligere to år med lave renter i forhold til basisscenariet.
(35)
I stressscenariet forventes Sparkasse KölnBonn igen at blive rentabel i 2012 og fortsat forbedre sine resultater frem til 2014. I 2014 ville banken opnå en egenkapitalforrentning på [10-12,5] %. I stressscenariet vil kapitalprocenterne for Sparkasse KölnBonn og for hele den konsoliderede koncern være langt over minimumskravene ifølge lovgivningen gennem hele omstruktureringsperioden. Tabel 2 og diagram 2 nedenfor viser de vigtigste resultatindikatorer for Sparkasse KölnBonn for 2008-2014 i stressscenariet.
Tabel 2
Sparkasse KölnBonns resultat før skat 2010-2014 i stressscenariet
Scenarie
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Stressscenariet
- 98,8
- [125-150]
- [25-50]
[50-75]
[125-150]
[175-200]
Diagram 2
Sparkasse KölnBonns vigtigste resultatindikatorer for 2008-2014 - stressscenariet
Indikatorer
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Risikovægtede aktiver (17) (mia. EUR)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
Tier 1-grad (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
Egenkapitalforrentning
- 13,5 %
- 6,5 %
- [8-9] %
- [1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
Omkostningsprocent
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(36)
Eftersom den lave korte rente i øjeblikket er det, der trækker bankens indtjening mest ned, er der gennemført en yderligere følsomhedsanalyse af renten (scenarie 1: stigning i rentekurven på 100 basispoint, scenarie 2: fald i rentekurven på 50 basispoint). Denne analyse bekræftede, at en yderligere rentestigning ville forbedre Sparkasse KölnBonns rentabilitet, hvorimod en lavere rente ville reducere bankens rentabilitet, dvs. at et lineært fald på 50 basispoint i den korte rente ville reducere resultatet med [20-25] mio. EUR om året. Generelt viser den følsomhedsanalyse, som Tyskland har fremsendt, at Sparkasse KölnBonns sårbarhed over for store rentechok er begrænset.
4.4. God virksomhedsledelse
(37)
Tyskland fremsendte oplysninger, som viste, at de politisk drevne investeringer, som bidrog til Sparkasse KölnBonns vanskeligheder, blev besluttet i perioden 1997-2004, altså før fusionen af Stadtsparkasse Köln med Sparkasse Bonn i 2005, hvor Sparkasse KölnBonn blev oprettet i sin nuværende form. Disse investeringer blev også besluttet under en anden retlig ramme, som primært var udstukket af Nordrhein-Westfalens sparekasselov (19). Siden da har Sparkasse KölnBonn forbedret sin virksomhedsledelse.
(38)
Som følge af ændringerne i strukturen i den ansvarlige offentlige institution for banken (Träger) efter fusionen i 2005, træffes vigtige beslutninger i Zweckverband af et kvalificeret flertal af aktionærernes afgivne stemmer, som er mindst 85 %, hvilket er mere end den andel, der besiddes af én enkelt kommune.
(39)
Antallet og størrelsen af instituttets organer er blevet reduceret, hvor f.eks. tilsynsrådet og bestyrelsen er blevet væsentligt mindre (20). Investeringsudvalget, som bestod af tre bestyrelsesmedlemmer, og som i den tidligere Stadtsparkasse Köln var berettiget til at træffe de indledende beslutninger om investeringer i datterselskaber, blev opløst. Bestyrelsen overtog ansvaret for investeringspolitikken med hensyn til aktiebesiddelser, som skal vurderes i henhold til økonomiske kriterier. Desuden kræver alle nye investeringer, som Sparkasse KölnBonn skal foretage, tilsynsrådets godkendelse.
(40)
Med ændringerne i sparekasseloven blev banken forpligtet til at nedsætte risiko- og regnskabsudvalg og give dem vidtgående kontrolbeføjelser. Loven kræver også, at medlemmerne af tilsynsrådet har de fornødne kvalifikationer til at vurdere og kontrollere sparekassers virksomhed. Bestyrelsen har eneansvaret og det overordnede ansvar for bankens ledelse og er ikke bundet af instrukser fra tilsynsrådet eller aktionærerne.
(41)
Ud over de allerede gennemførte forbedringer af ledelsesstrukturen vil Sparkasse KölnBonn styrke sin ledelse yderligere ved at øge antallet af uafhængige (21) medlemmer i styrelsesrådet fra to (i øjeblikket) til fire ud af 18. Fra den 1. januar 2011 vil medlemmerne af regnskabsudvalget blive reduceret fra ni til syv, og risikoudvalget vil blive reduceret fra ni til seks medlemmer. Investeringsudvalget og strategiudvalget vil blive opløst ved udgangen af henholdsvis 2011 og 2010. Investeringsudvalget vil naturligvis ikke længere have noget formål, når Sparkasse KölnBonn har frasolgt hovedparten af sine datterselskaber. Strategiudvalgets opgaver vil blive overtaget af bestyrelsen. Endelig vil beslutningsprocesserne med hensyn til erhvervelse af virksomheder blive ændret og omfatte enstemmige beslutninger i bestyrelsen og krav om, at investeringer, som overstiger [2-5] mio. EUR, allerede skal være vurderet positivt af en uafhængig ekspert i forbindelse med en due diligence-undersøgelse eller forretningsvurdering.
4.5. Hybridinstrumenter
(42)
Sparkasse KölnBonn har hybridkapital hos tredjepartsinvestorer (private udbytterettigheder) til en værdi af 224 mio. EUR. Ifølge de oplysninger, som Tyskland har fremsendt, er Genussrechte og de private udbytterettigheder sideordnede. De passive kapitalindskud er efterstillet begge disse. Som vist i tabel 3 nedenfor er der siden 2008 ikke foretaget nogen kuponbetalinger på hybridinstrumenter. I 2008 og 2009 bidrog Genussrechte til tabene med 57,4 mio. EUR. De passive kapitalindskud og de private udbytterettigheder bidrog til tabene i 2009. Fra 2010 vil hybridinstrumenterne blive suppleret, og fra 2011 vil annullerede kuponbetalinger blive foretaget frem til 2012. I 2013 vil alle hybridinstrumenter blive suppleret, alle annullerede kuponbetalinger vil blive foretaget, og fuld kuponrente vil blive betalt på hvert enkelt instrument. Eftersom kuponbetalingerne udløses af overskud på resultatopgørelsen eller balancen, har Sparkasse KölnBonn ikke mulighed for at suspendere kuponbetalinger, hvis den har overskud, og en eventuel kapitalforringelse er blevet genoprettet.
Tabel 3
Sparkasse KölnBonns overskudsfordeling i 2009-2014 (basisscenariet)
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Resultat før skat
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[20-225]
Overskudsfordeling i forhold til kapitalinstrumenter
Statens udbytterettig heder
Underskudsdeltagelse
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Supplering af pålydende
værdi 0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupon
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Private udbytterettig heder
Underskudsdeltagelse
0
12,5
0
0
0
0
0
Supplering af pålydende
værdi 0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupon
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Passive kapitalindsk ud
Underskudsdeltagelse
0
19,5
0
0
0
0
0
Supplering af pålydende
værdi 0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupon
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Tyskland har givet tilsagn om, at banken ikke vil foretage nogen kuponbetalinger på de hybridinstrumenter, der besiddes af private investorer, medmindre den er kontraktligt forpligtet dertil (se bilag I, punkt 7).
4.6. WestLB
(44)
En anden årsag til Sparkasse KölnBonns vanskeligheder var bankens andel i WestLB. Tidligere led Sparkasse KölnBonn tab på […] mio. EUR, fordi den som medlem af den regionale sammenslutning af sparekasser bidrog til den reservefond, som sammenslutningen havde etableret som sikkerhedsnet for sine medlemmer og Landesbanker. Fonden blev nødt til at gribe ind i forbindelse med redningen af WestLB i 2008. Den resterende risikoeksponering er knyttet til Sparkasse KölnBonns indirekte beholdning i WestLB og den resterende indirekte hæftelse for WestLB's nødlidende bank gennem RSGV.
(45)
Selv om Sparkasse KölnBonn ikke har investeret direkte i WestLB, er den eksponeret for RSGV's andel, idet Sparkasse KölnBonn har en direkte andel på ca. 19 % af RSGV. Ifølge de oplysninger Tyskland har fremsendt, er risikoen for, at en forringelse af RSGV's bogførte værdi for WestLB vil påvirke Sparkasse KölnBonn, meget begrænset. For det første er WestLB for nyligt blevet vurderet af en uafhængig ekspert, og dens bogførte værdi i RSGV's regnskab blev i den forbindelse reduceret pr. 31. december 2009 fra den historiske værdi på […] mia. EUR til […] mio. EUR pr. 31. december 2009. Derfor beløber Sparkasse KölnBonns indirekte andel i WestLB sig i øjeblikket til ca. […] mio. EUR. Desuden er det kun RSGV's kapitalværdi, der er relevant for Sparkasse KölnBonn, idet den kun er eksponeret for WestLB gennem sin andel i RSGV. Denne påvirkes ikke kun af værdien af WestLB, men også af RSGV's andre datterselskaber og investeringer. En værdiansættelse af andre RSGV-datterselskaber i slutningen af 2009 viste, at der var betydelige latente reserver, som ville være tilstrækkelige til at dække selv den potentielle nedskrivning af WestLB til 0 i det værst tænkelige scenarie.
(46)
Sparkasse KölnBonns forpligtelse til at bidrage [til …], som blev oprettet til dækning af de potentielle tab i den nyligt etablerede nødlidende bank, WestLB, beløber sig til […] mio. EUR over 25 år. Denne forpligtelse vil imidlertid ikke påvirke bankens evne til at opfylde lovkravene fremover, da bidragene [til...] kun skal tages fra fremtidige overskud.
4.7. Delvis tidlig tilbagebetaling
(47)
Tyskland har givet tilsagn om, at Sparkasse KölnBonn vil tilbagebetale en del af den modtagne kapital tidligere end fastlagt i betingelserne for instrumenterne (se bilag I, punkt 27). Tilbagebetalingen vil starte i 2011 og ske i to trin.
(48)
Det første trin består af salget af en tranche på 150 mio. EUR […] til Zweckverband. Transaktionen, og navnlig købsprisen vil ikke stille Förderungsgesellschaft bedre, end hvis det beholdt instrumentet (22). Zweckverband vil derefter konvertere Genussrechte, som i øjeblikket betragtes som Tier 2-kapital, til Tier 1-kapitalinstrumenter. Det nye instrument ville navnlig være efterstillet, ikke blive indløst i mindst 30 år og have ikke-kumulerende kuponbetalinger. Dette ville øge Sparkasse KölnBonns Tier 1-kapitalgrad med [0,8-1,0] %.
(49)
Stigningen i Tier 1-kapitalgraden åbner mulighed for det andet trin, som er Sparkasse KölnBonns tilbagekøb i 2011 af den resterende tranche af Genussrechte, som besiddes af Förderungsgesellschaft, og som har en nominel værdi på 150 mio. EUR. I alt vil de to trin resultere i et fald i Tier 2-kapitalgraden på [0,5-1,0] %. Desuden vil RSGV eller en anden aktør i sparekassesektoren til markedspris købe Sparkasse KölnBonns andele i to sparekasserelaterede […] (23) og […]. Salget af den indirekte andel i de to enheder ville reducere bankens samlede aktiver med yderligere [0,2-0,5] %. Salget af de to enheder er tæt knyttet til tilbagebetalingen af den anden tranche af Genussrechte, idet RSGV vil købe de to enheder med overskuddet fra salget af Genussrechte.
5. BEGRUNDELSE FOR AT INDLEDE PROCEDUREN VEDRØRENDE REKAPITALISERINGSFORANSTALTNINGEN
(50)
Kommissionen minder om, at den i denne sag den 4. november 2009 indledte den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende rekapitaliseringsforanstaltningen, for så vidt angår dennes forenelighed med det indre marked i overensstemmelse med EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, (24) som omstruktureringsstøtte.
(51)
Endvidere udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt en passende byrdefordeling var sikret på nogen måde, og hvorvidt konkurrencefordrejningen var begrænset, som statsstøttereglerne kræver (punkt 50 i beslutningen om at indlede proceduren).
(52)
Endelig konkluderede Kommissionen ikke, om rekapitaliseringsforanstaltningerne ville falde ind under EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b, eller artikel 107, stk. 3, litra c), i lyset af usikkerhederne om, hvorvidt Sparkasse KölnBonns vanskeligheder skyldtes de investeringsbeslutninger, der blev truffet lang tid før krisen, eller krisen i sig selv. Kommissionen besluttede at fortsætte med en undersøgelse af de faktiske forhold for at bestemme det korrekte retsgrundlag og træffe en beslutning senere i processen.
6. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(53)
Kommissionen bemærker, at den ikke har modtaget nogen bemærkninger fra interesserede tredjeparter med hensyn til beslutningen om at indlede proceduren om rekapitaliseringsforanstaltningen.
7. BEMÆRKNINGER FRA TYSKLAND
(54)
Tyskland oplyste, at Kommissionens beslutning af 4. november 2009, hvori Kommissionen besluttede at indlede proceduren i henhold til EUF-traktatens artikel 108, stk. 2, var blevet gennemgået. De tyske myndigheder meddelte, at de fastholdt deres holdning om, at de rekapitaliseringsforanstaltninger, som Sparkasse KölnBonn havde modtaget i form af passive kapitalindskud og udbytterettigheder i slutningen af 2008 og begyndelsen af 2009, ikke udgjorde statsstøtte som omhandlet i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1. Tyskland mente, at foranstaltningerne var i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip i overensstemmelse med den begrundelse, der blev angivet før beslutningen om at indlede proceduren (se punkt 24-28 i beslutningen om at indlede proceduren).
(55)
Tyskland var uenig i Kommissionens vurdering om, at markedet for hybridinstrumenter på det tidspunkt, hvor rekapitaliseringsforanstaltningerne blev gennemført, dvs. i slutningen af 2008 og begyndelsen af 2009, var fuldstændig svundet ind (25). Mere specifikt var Tyskland uenig i Kommissionens konklusion om, at ingen markedsøkonomisk investor eller ejer ville have foretaget en sådan investering på det pågældende tidspunkt, selv til en højere pris (se punkt 38 i beslutningen om at indlede proceduren). Myndighederne gjorde gældende, at markedsudviklingen ikke påvirkede Sparkasse KölnBonn, som kunne udstede efterstillede lån både i de sidste fire måneder i 2008 (på i alt [10-15] mio. EUR) og i første kvartal i 2009 (på i alt [35-40] mio. EUR) i trancher på op til flere hundred tusind euro.
(56)
Endelig bestred Tyskland, hvorvidt Förderungsgesellschafts rekapitalisering af Sparkasse KölnBonn omfattede nogen statsmidler.
(57)
Tyskland var imidlertid sikker på, at hvis Kommissionen bekræftede sin foreløbige vurdering om, at Sparkasse KölnBonns rekapitalisering udgjorde statsstøtte, ville foranstaltningerne være forenelige med det indre marked i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).
(58)
Tyskland gjorde gældende, at omstruktureringsplanen opfyldte alle betingelserne i Kommissionens meddelelse af 23. juli 2009 om genoprettelse af rentabiliteten i finanssektoren under den nuværende krise og vurdering af omstruktureringsforanstaltninger på grundlag af statsstøttereglerne (26) (»omstruktureringsmeddelelsen«).
(59)
Tyskland mener, at omstruktureringsplanen sikrer, at Sparkasse KölnBonns langsigtede rentabilitet er genoprettet, at Sparkasse KölnBonn yder et tilstrækkeligt egetbidrag til omstruktureringsomkostningerne, og at konkurrencefordrejningerne er begrænset af betydelige struktur- og adfærdsmæssige foranstaltninger.
(60)
De tilsagn, som Tyskland har afgivet, er beskrevet i bilag I til III og udgør en integreret del af denne afgørelse. For at sikre at tilsagnene bliver opfyldt, vil der blive udpeget en tilsynsførende. Udpegelsesproceduren og den tilsynsførendes ansvar er beskrevet i bilag II. Endvidere har Tyskland givet tilsagn om at overholde en tidsplan for frasalg (se bilag I, punkt 10 og 13). Hvis denne tidsplan ikke bliver overholdt, vil der blive udpeget en frasalgsadministrator, som skal udføre sine pligter i overensstemmelse med betingelserne i bilag III.
8. VURDERING
8.1. Eksistensen og omfanget af statsstøtte
(61)
Kommissionen skal vurdere, om de pågældende foranstaltninger udgør statsstøtte. I henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.
(62)
I beslutningen om at indlede proceduren (afsnit 5.1) drog Kommissionen den foreløbige konklusion, at rekapitaliseringsforanstaltningerne for Sparkasse KölnBonn udgjorde statsstøtte. Kommissionen er ikke enig i Tysklands argumentation for, at foranstaltningerne ikke udgjorde statsstøtte, eftersom betingelserne for begge instrumenter var i overensstemmelse med det, en markedsøkonomisk investor ville have accepteret. Selv om afkastet for begge instrumenter svarer til det afkast, der kunne opnås ved sammenlignelige instrumenter indtil begyndelsen af 2008, var den for lav i Sparkasse KölnBonns tilfælde i lyset af den høje risiko som følge af bankens manglende rentabilitet. På tidspunktet for rekapitaliseringen var markedet for hybridinstrumenter fuldstændig svundet ind. Derfor kunne Kommissionen ikke i forbindelse med denne sag og i lyset af markedssituationen acceptere argumenterne om, at en markedsøkonomisk investor ville have investeret på det pågældende tidspunkt og på tilsvarende betingelser.
(63)
Undersøgelsen afslørede ikke nogen oplysninger, som kunne have ændret denne vurdering. Sparkasse KölnBonns udstedelse af efterstillede lån i slutningen af 2008 og det første kvartal i 2009 udgør ikke tilstrækkelige beviser for, at markederne for hybridinstrumenter var aktive, fordi der kun var tale om et meget beskedent antal enkelte trancher. Trancher af hybridinstrumenter til en værdi af flere hundred tusind euro omfatter et noget andet risikoniveau end et instrument til en nominel værdi af 150 mio. EUR og er derfor meget nemmere at absorbere for de private markeder. Derfor fastholder Kommissionen det synspunkt, at ingen markedsøkonomisk investor ville have investeret i hybridinstrumenter af en tilsvarende størrelse og på tilsvarende betingelser som Sparkasse KölnBonns rekapitaliseringsforanstaltninger på det pågældende tidspunkt.
(64)
Med hensyn til de midler, Förderungsgesellschaft brugte til at rekapitalisere Sparkasse KölnBonn, minder Kommissionen om, at den allerede i sin sagspraksis har konstateret, at midler fra RSGV er ressourcer, som direkte eller indirekte kontrolleres af offentlige myndigheder (27). Kommissionen mener, at dette også gælder for Förderungsgesellschaft, som er et 100 % ejet datterselskab af RSGV. Derfor er disse midler statsmidler som omhandlet i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.
(65)
I lyset af ovenstående bekræfter Kommissionen den foreløbige konklusion i beslutningen om at indlede proceduren om, at rekapitaliseringsforanstaltningerne til fordel for Sparkasse KölnBonn udgør statsstøtte som omhandlet i EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.
(66)
Kommissionen bemærkede endvidere, at redningsstøtteforanstaltningerne er blevet konverteret til omstruktureringsstøtte, som fortsat udgør en fordel for banken. Foranstaltningerne gav banken mulighed for at skaffe finansiering i en situation, hvor den ikke kunne rejse kapital på markedet, navnlig på grund af den finansielle og økonomiske krise. Dette giver banken en økonomisk fordel og styrker dens position i forhold til dens konkurrenter i Tyskland og andre medlemsstater, som ikke får samme støtte. Foranstaltningerne må derfor anses for at kunne fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.
(67)
Støtteelementet i kapitaltilførslerne beløber sig til 650 mio. EUR og udgør 3,3 % i forhold til bankens risikovægtede aktiver (ultimo 2008).
8.2. Støttens forenelighed med det indre marked
8.2.1. Retsgrundlag for vurderingen af støttens forenelighed
(68)
I beslutningen om at indlede proceduren af 4. november 2009 fastslog Kommissionen ikke, hvad der ville være et korrekt retsgrundlag for analysen af rekapitaliseringsforanstaltningerne. Ud fra de oplysninger, der var tilgængelige på det pågældende tidspunkt, syntes de beslutninger om at investere i regionale udviklingsprojekter, der blev truffet lang tid før finanskrisen, at være den primære årsag til Sparkasse KölnBonns vanskeligheder. Eftersom krisen kun syntes at have forværret bankens eksisterende problemer, blev det ikke udelukket, at EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), kunne finde anvendelse. På den anden side tydede tidspunktet for gennemførelsen af rekapitaliseringsforanstaltningerne, nemlig da finanskrisen var på sit højeste, og Kommissionens praksis i banksager under finanskrisen på, at EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), skulle anvendes.
(69)
Selv om der i tidligere afgørelser henvises til rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (28) (»rammebestemmelserne om omstrukturering«), har Kommissionen i punkt 49 i omstruktureringsmeddelelsen præciseret, at al støtte, den får anmeldt frem til senest den 31. december 2010, vil blive vurderet som omstruktureringsstøtte til banker i henhold til omstruktureringsmeddelelsen og ikke rammebestemmelserne om omstrukturering.
(70)
Idet den tyske banksektor fortsat er følsom, konkluderer Kommissionen, at den potentielle opløsning af en af Tysklands største sparekasser som følge af […] ville have haft systemiske konsekvenser og dermed have truet Tysklands finansielle stabilitet.
(71)
Derfor er EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), det rette retsgrundlag for vurderingen af, hvorvidt den støtte, Sparkasse KölnBonn modtog, er forenelig med det indre marked som omstruktureringsstøtte, der ydes for at opretholde den finansielle stabilitet.
8.2.2. Omstruktureringsstøttens forenelighed med det indre marked
(72)
I henhold til omstruktureringsmeddelelsen skal omstruktureringsplanen først påvise, at den omstruktureringsproces, som en støttemodtager gennemgår, er egnet til at genoprette dens langsigtede rentabilitet. For det andet bør støttebeløbet begrænses til det nødvendige minimum, og både støttemodtageren og dens kapitalindskydere bør i så udstrakt grad som muligt bidrage til omstruktureringen med deres egne midler. For det tredje skal der træffes foranstaltninger til at begrænse de konkurrencefordrejninger, der er blevet skabt ved på kunstig vis at understøtte støttemodtagerens markedsstyrke, og sikre en konkurrencedygtig banksektor. Endelig skal spørgsmål vedrørende overvågning og proceduremæssige spørgsmål overvejes.
i) Genoprettelse af den langsigtede rentabilitet
(73)
I overensstemmelse med punkt 9-11 i omstruktureringsmeddelelsen fremsendte Tyskland en omfattende og detaljeret omstruktureringsplan, som indeholder fuldstændige oplysninger om forretningsmodellen. Planen identificerer desuden årsagerne til bankens vanskeligheder.
(74)
Med hensyn til forretningsmodellen agter Sparkasse KölnBonn at skifte fokus til traditionelle forretningsaktiviteter for regionale sparekasser. Den vil tilbyde alle former for detailbankprodukter til sine nøglekundesegmenter i Köln-Bonn-regionen: detail, SMV’ere samt mindre erhvervskunder og institutionelle kunder i regionen. Derfor vil Sparkasse KölnBonn koncentrere sig om sine lovpligtige aktiviteter og bruge sine nøglekompetencer, samtidig med at den vil trække sig ud af de områder, der har været årsagen til dens finansielle vanskeligheder. Især vil Sparkasse KölnBonn ophøre med proprietary trading, alle ikke-nøgledatterselskaber og investeringer i SAA- og ABS-porteføljer. Kommissionen mener, at bankens nye forretningsmodel er rentabel og bæredygtig på lang sigt.
(75)
Sparkasse KölnBonns vanskeligheder skyldtes især tre aktiviteter: i) regionale udviklingsprojekter, ii) investeringer i ABS- og SAA-porteføljer og iii) bankens investering i WestLB.
(76)
Sparkasse KölnBonn iværksatte allerede i 2008 salget eller afviklingen af ikke-nøgledatterselskaber relateret til regional udvikling. Det er nødvendigt og hensigtsmæssigt at indstille disse aktiviteter fuldstændigt for at imødekomme Kommissionens bekymringer, idet frasalgene vil begrænse eventuelle fremtidige tab eller risici, der hidrører fra disse datterselskaber. Desuden vil foranstaltningen frigøre kapital samt ledelseskapacitet, som så kan anvendes i bankens nøgleaktiviteter. Endvidere vil frasalgene også reducere bankens balance med ca. [180-230] mio. EUR ([0-2] %) (29).
(77)
Da aktiviteterne i de datterselskaber, der skal sælges til Köln kommune, primært er byggevirksomhed og ejendomsrelaterede tjenester, finder Kommissionen ikke, at det er nødvendigt eller relevant i denne sag at anvende meddelelsen om behandlingen af værdiforringede aktiver i Fællesskabets banksektor (30) (»meddelelsen om værdiforringede aktiver«). Disse datterselskabers bogførte værdi er i de senere år blevet nedskrevet betydeligt for at bringe dem på niveau med markedsværdien. Derfor forventes der ikke nogen yderligere tab for banken i forbindelse med salget af datterselskaberne. Endvidere vil Tysklands tilsagn om, at banken vil sælge til markedsværdi, som fastsat af en uafhængig ekspert, sikre, at transaktionerne ikke omfatter yderligere statsstøtte.
(78)
En anden årsag til bankens problemer var ABS- og SAA-porteføljerne. Disse investeringer er allerede blevet reduceret betydeligt. Sparkasse KölnBonn vil trække sig helt ud af disse porteføljer inden udgangen af 2014. Da disse investeringer ligger uden for bankens nye forretningsmodel, er det nødvendigt at trække sig ud af disse porteføljer for at gennemføre Sparkasse KölnBonns strategi. De nuværende bogførte værdier af de resterende aktiver i ABS- og SAA-porteføljerne er generelt i overensstemmelse med deres markedsværdi. Derfor er den resterende risikoeksponering fra disse porteføljer begrænset og påvirker ikke bankens rentabilitet.
(79)
Endelig er bankens resterende eksponering for WestLB, som tidligere gav Sparkasse KölnBonn tab på […] mio. EUR, begrænset og udlignes af reserver i RSGV's investeringsportefølje. Endvidere tages bankens bidrag [til …] kun fra fremtidige nettooverskud. Derfor vil Sparkasse KölnBonns forpligtelse til at bidrage [til …] ikke bringe Sparkasse KölnBonns langsigtede rentabilitet i fare. Desuden finder Kommissionen det positivt, at banken kun kan bidrage, når der er betalt afkast på statens kapital i overensstemmelse med betingelserne for rekapitalisering.
(80)
Kommissionen bemærker, at banken allerede har truffet og vil træffe yderligere foranstaltninger til at rette op på svaghederne i sin virksomhedsledelse. Ændringerne i aktionærstrukturen og afstemningerne med kvalificeret flertal, der blev indført efter fusionen af Stadtsparkasse Köln med Sparkasse Bonn i 2005, sikrer, at ejernes politiske interesser ikke tilsidesætter bankens økonomiske interesser. Endvidere førte ændringerne i Sparkasse KölnBonns organers sammensætning og størrelse samt i beslutningsprocessen til større ansvarlighed for den øverste ledelse. Færre delte ansvarsområder samt en højere andel af personalet, som ikke er politisk styret, og som er [eksterne...] eksperter i bankens organer, vil øge gennemsigtigheden og effektiviteten i beslutningsprocessen. Sammen med den ændrede aktionærstruktur vil disse foranstaltninger tage fat i årsagerne til Sparkasse KölnBonns vanskeligheder, idet de minimerer risikoen for, at Sparkasse KölnBonn vil deltage i politisk drevne projekter, der strider mod bankens økonomiske interesser. Desuden synes bankens ledelses uafhængighed at være tilstrækkeligt forankret i den gældende lovgivning. Det, at Sparkasse KölnBonn har forelagt dokumentation for, at banken ikke siden 2004 har deltaget i nogen nye politisk drevne projekter, viser, at de gennemførte foranstaltninger virker. Generelt er de nye regler for god virksomhedsledelse i overensstemmelse med det, der er opnået i sammenlignelige sager (31). Derfor kan de gennemførte og lovede ændringer i Sparkasse KölnBonns virksomhedsledelse betragtes som værende passende og tilstrækkelige til at bidrage til genoprettelsen af bankens langsigtede rentabilitet.
(81)
Kommissionen mener, at Sparkasse KölnBonns omstruktureringsplan opfylder kravene i punkt 9 og 12-15 i omstruktureringsmeddelelsen, nemlig at omstruktureringsplanen også skal vise, hvordan banken hurtigst muligt vil genoprette sin langsigtede rentabilitet uden statsstøtte. Banken bør primært kunne sikre et passende afkast af egenkapitalen, samtidig med at den er i stand til at dække alle sine omkostninger ved normal drift og overholde de relevante tilsynskrav.
(82)
For det første har Sparkasse KölnBonn fremsendt finansielle prognoser for perioden 2008-2014, som indeholder oplysninger om bankens omsætning, omkostninger, nedskrivninger, overskud og kapitalposition. Kommissionen finder, at prognoserne for basisscenariet er baseret på rimelige underliggende makroøkonomiske antagelser. Banken forventer et overskud igen i 2010 og har forbedret sit årsresultat gennem hele omstruktureringsperioden. Desuden vil egenkapitalforrentningen nå op på [9-10] % i 2014, hvilket synes at være et passende afkast for en detailbank under normale markedsvilkår. Endvidere vil Sparkasse KölnBonn fra 2013 betale fuldt afkast for støtteforanstaltningerne. Bankens kapitalprocenter er fortsat langt over minimumskravene ifølge lovgivningen med en stigning i Tier1-kapitalgraden fra 6,1 % i 2009 til [8-9] % i 2014.
(83)
For det andet påviste Sparkasse KölnBonn, at den kan modstå et stressscenarie. Antagelserne for stressscenariet er blevet vurderet som værende rimelige. Da stressscenariet viser, at Sparkasse KölnBonn vil opfylde kapitalkravene i lovgivningen, anses banken for at opfylde kravene i punkt 13 i omstruktureringsmeddelelsen. Desuden viser følsomhedsanalysen, at banken kan modstå en stor renteændring i fremtiden.
(84)
Endelig fremlagde Sparkasse KölnBonn en strategi for delvis tidlig tilbagebetaling. Delvis tilbagebetaling af statens kapital bør være mulig uden helt at fjerne institutionens kapitalgrundlag, idet Sparkasse KölnBonns Tier 1-kapitalgrad anslås at ville nå [6-7] % i 2010 og senere stige endnu mere i basisscenariet og også være langt over minimumskravene ifølge lovgivningen i et stressscenarie i omstruktureringsplanen. Den delvist tidlige tilbagebetaling omfatter ikke yderligere støtte, hverken til Sparkasse KölnBonn eller til andre enheder, der indgår i transaktionen. For det første ville Förderungsgesellschaft ikke få nogen større fordel på grund af opbygningen af den købspris, der skal betales for den første tranche på 150 mio. EUR af Genussrechte, som er meget tæt på den pengestrøm, Förderungsgesellschaft ville have fået, hvis det havde beholdt instrumentet. For det andet finder transaktionen sted mellem to offentlige enheder. Da det instrument, der skal konverteres til Tier 1-kapital, allerede kategoriseres som støtte, og Sparkasse KölnBonn vil betale samme afkast til Zweckverband efter konverteringen, finder Kommissionen ikke, at konverteringen omfatter yderligere støtte. Endelig vil Sparkasse KölnBonns tilbagekøb af den anden tranche på 150 mio. EUR også være meget lig den pengestrøm, Förderungsgesellschaft ville have fået, hvis det havde beholdt instrumentet.
(85)
Derfor mener Kommissionen, at den omstruktureringsplan, som Sparkasse KölnBonn har fremsendt, opfylder kravene i omstruktureringsmeddelelsen med hensyn til genoprettelse af den langsigtede rentabilitet og dermed imødekommer den tvivl, der blev rejst i beslutningen om at indlede proceduren.
ii) Egetbidrag/byrdefordeling
(86)
Som anført i omstruktureringsmeddelelsen skal banker og deres interessenter i så udstrakt grad som muligt bidrage til omstruktureringen for at sikre, at støtten begrænses til det nødvendige minimum. Det betyder, at banker skal bruge deres egne midler til at finansiere omstruktureringen, f.eks. ved at sælge aktiver, mens interessenterne bør deltage i bankens tab, hvor det er muligt. De foranstaltninger, som Sparkasse KölnBonn har givet tilsagn om, sikrer, at der bruges egne midler, og at private investorer, som har hybridkapital i banken, bidrager til omstruktureringen.
(87)
Omstruktureringsplanen indeholder ikke noget, der antyder, at støtten overstiger det, der er nødvendigt for at dække omkostningerne ved genoprettelse af rentabiliteten. Den støtte, der modtages, er nødvendig for at sikre, at Sparkasse KölnBonn vil have rimelige kapitalreserver i basisscenariet og vil kunne opfylde kapitalkravene i lovgivningen i stressscenariet.
(88)
Kommissionen bemærker med hensyn til bidraget til omstruktureringsomkostningerne gennem interne midler genereret af Sparkasse KölnBonn, at banken gennemfører omkostningsbesparelser. Disse besparelser vil nedbringe de årlige omkostninger med [25-35] mio. EUR inden udgangen af omstruktureringsperioden, hvilket svarer til ca. [5-8] % af de samlede omkostninger i 2009.
(89)
Desuden vil frasalgene af rentable ikke-nøgledatterselskaber give et overskud, der kan bruges til at finansiere omstruktureringsomkostningerne.
(90)
Banken har ikke beføjelse til at annullere eller udsætte betalingen af en kupon på hybridinstrumenterne, hvis den har overskud i et givent år. Indehaverne af hybridinstrumenter bærer imidlertid også så vidt muligt de tab, som Sparkasse KölnBonn lider, idet både kuponbetalingen og hybridkapitalens pålydende værdi blev annulleret eller indgik i deltagelsen i Sparkasse KölnBonns underskud. Derfor finder Kommissionen, at den videst mulige byrdefordeling fra de private hybridinvestorer er sikret, hvorfor kravene i omstruktureringsmeddelelsen om de private investorers bidrag til omstruktureringsomkostningerne er opfyldt.
(91)
I punkt 24 i omstruktureringsmeddelelsen bestemmes det, at et passende vederlag for statens støtte også er et middel til at opnå byrdefordeling. I denne forbindelse mener Kommissionen, at det afkast, der er fastsat i betingelserne for rekapitaliseringsforanstaltningerne, er passende i kombination med de andre byrdefordelingstiltag, der er beskrevet ovenfor. Det beregnede overskud vil gøre det muligt for banken at betale afkast på statens kapital og betale de udsatte kuponbetalinger i overensstemmelse med betingelserne for rekapitaliseringen fra 2011 for Genussrechte og fra 2013 for de passive kapitalindskud, efter at den nominelle kapital for instrumenterne er blevet suppleret. Det bør også bemærkes, at renten på de Genussrechte, som staten ejer, er kumulerende i [2-6] år, og at den kapital, der er blevet reduceret som følge af underskudsdeltagelse, skal suppleres i forbindelse med begge rekapitaliseringsinstrumenter. Derfor vil den ubetalte rente på Genussrechte og den udtømte pålydende værdi for begge instrumenter senere blive inddrevet af staten i henhold til prognoserne i basisscenariet.
(92)
I lyset af ovenstående finder Kommissionen, at den omstruktureringsplan, som Tyskland har indsendt, omfatter et tilstrækkeligt egetbidrag til omstruktureringen og derfor imødegår den tvivl, som blev rejst i beslutningen om at indlede proceduren.
iii) Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
(93)
I omstruktureringsmeddelelsen kræves det, at omstruktureringsplanen foreslår foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger og sikring af en konkurrencedygtig banksektor. Endvidere bør de også tage hånd om moral hazard-spørgsmål og sikre, at der ikke bruges statsstøtte til at finansiere konkurrencebegrænsende adfærd.
(94)
Pakken af foranstaltninger indeholder passende tiltag til bekæmpelse af moral hazard. Sparkasse KölnBonn er forpligtet til at gennemføre et omfattende salg af rentable ikke-nøgleforretninger. Disse omfatter andelen i […], […], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG og Neue Leben Pensionsverwaltung AG, som er betydelige […] for Sparkasse KölnBonn.
(95)
De tyske myndigheder har fremsendt en detaljeret tidsplan for de planlagte frasalg og har givet tilsagn om at udpege en tilsynsførende for at sikre, at tidsplanen overholdes. Der vil blive udpeget en frasalgsadministrator for frasalgene, hvis den fremsendte tidsplan ikke overholdes.
(96)
Omstruktureringen af banken omfatter en reduktion af Sparkasse KölnBonns aktiviteter i visse kundesegmenter. Disse foranstaltninger vil give konkurrenter adgang til nogle af bankens store erhvervskunder og institutionelle kunder. Eftersom dette primært påvirker store enheder, som generelt har adgang til kapitalmarkederne, mener Kommissionen, at risikoen for, at denne foranstaltning påvirker realøkonomien negativt, er meget beskeden.
(97)
Endvidere vil Sparkasse KölnBonn som følge af gennemførelsen af omstruktureringsforanstaltningerne reducere sine samlede aktiver med [15-20] % i forhold til risikovægtede aktiver ([15-20] % i forhold til samlede aktiver) proforma og med [10-15] % inklusive fremtidig vækst (5 % i forhold til samlede aktiver). Denne reduktion vil primært skyldes, at banken opgiver sine SAA- og ABS-investeringer, ophører med proprietary trading ([6-8] % i forhold til risikovægtede aktiver, [6-8] % i forhold til samlede aktiver) og reducerer store krediteksponeringer og kreditlinjer til institutionelle kunder (risikovægtede aktiver: [5-7] %, samlede aktiver: [5-7] %).
(98)
I lyset af støttebeløbet i denne sag (3,3 % af de risikovægtede aktiver) kan disse foranstaltninger betragtes som tilstrækkelige og forholdsmæssige med hensyn til reduktionen i bankens størrelse og aktiviteter. Sparkasse KölnBonn driver kun virksomhed i Köln-Bonn-regionen, hvor den har en betydelig ([18-23] % - [30-35] % afhængigt af produkt), men ikke dominerende markedsstilling. Endvidere er banken ikke prisleder i sine nøgleforretningssegmenter. Derfor synes andre foranstaltninger til yderligere reduktion af bankens markedsandel på sit nøgledetailmarked ikke at være passende i Sparkasse KölnBonns sag. For det første bemærker Kommissionen, at nøgleaktiviteten ikke var årsagen til bankens vanskeligheder. Desuden fremsendte Tyskland tilstrækkelige beviser for, at sådanne foranstaltninger ville være vanskelige og uforholdsmæssigt dyre at gennemføre, hvilket ville påvirke bankens underliggende indtjeningsevne i negativ retning og true Sparkasse KölnBonns langsigtede rentabilitet. Desuden ville sådanne foranstaltninger ramme Sparkasse KölnBonns nøgleforretningssegmenter, SMV’ere og privatkunder, som imidlertid ikke var årsag til bankens vanskeligheder. Endelig finder Kommissionen i lyset af de begrænsede alternative finansieringskilder for disse kundegrupper og Kommissionens sagspraksis, som sigter mod at opretholde udlån til realøkonomien, at yderligere begrænsninger af Sparkasse KölnBonns aktiviteter ville få konsekvenser for dens nøgleforretning og derfor skade både banken og dens marked.
(99)
Kommissionen bemærker også de adfærdsmæssige tilsagn, som Sparkasse KölnBonn og Tyskland har givet. Disse tilsagn omfatter et forbud mod prislederskab og et forbud mod at reklamere med statsstøtten, hvilket vil forhindre Sparkasse KölnBonn i et bruge støtten til at finansiere konkurrencebegrænsende adfærd. I overensstemmelse med punkt 40 i omstruktureringsmeddelelsen sikrer forbuddet mod erhvervelser endvidere, at statsstøtten ikke bruges til at overtage konkurrerende virksomheder.
(100)
På grundlag af ovenstående finder Kommissionen, at omfanget og arten af de foranstaltninger, som Sparkasse KölnBonn har foreslået, er tilstrækkelige og passende til at undgå eventuelle konkurrencefordrejninger. Derfor opfylder Sparkasse KölnBonns omstruktureringsplan kravene i omstruktureringsmeddelelsen vedrørende rentabilitet, byrdefordeling og foranstaltninger til afhjælpning af konkurrencefordrejninger og imødekommer dermed den tvivl, der blev rejst i beslutningen om at indlede proceduren.
8.2.3. Overvågning
(101)
I henhold til afsnit 5 i omstruktureringsmeddelelsen kræves der periodiske rapporter for at give Kommissionen mulighed for at kontrollere, at omstruktureringsplanen gennemføres korrekt. Tyskland vil udpege en tilsynsførende, som vil fremlægge halvårlige overvågningsrapporter. Den første rapport skal indgives i februar 2011. Kommissionen finder dermed, at der er sikret passende overvågning af gennemførelsen af omstruktureringsplanen.
(102)
Kommissionen finder, at den omstruktureringsplan, der er beskrevet i denne afgørelses kapitel 4, er forenelig med EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).
9. KONKLUSION
(103)
Kommissionen konkluderer, at omstruktureringsforanstaltningerne er egnede til at give Sparkasse KölnBonn mulighed for at genoprette sin langsigtede rentabilitet, tilstrækkelige med hensyn til byrdefordeling og passende og forholdsmæssige med hensyn til at udligne de markedsfordrejende virkninger af de pågældende støtteforanstaltninger. Den mener derfor, at den fremsendte omstruktureringsplan opfylder kriterierne i omstruktureringsmeddelelsen, og at omstruktureringsforanstaltningerne dermed kan betragtes som værende forenelige med det indre marked i medfør af EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b). Kapitalindskuddet kan derfor godkendes i overensstemmelse med omstruktureringsplanen -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Den omstruktureringsstøtte, som Sparkasse KölnBonn har modtaget fra sine offentlige aktionærer, udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
Støtten er forenelig med det indre marked, forudsat at omstruktureringsplanen gennemføres, og at tilsagnene i bilag I, II og III opfyldes.
Artikel 2
Denne afgørelse er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.
Udfærdiget i Bruxelles, den 29. september 2010.
ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. září 2010
o státní podpoře C 32/09 (ex NN 50/09) Německa na restrukturalizaci Sparkasse KölnBonn
(oznámeno pod číslem K(2010) 6470)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/526/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po výzvě členským státům a dalším zúčastněným stranám k podání připomínek podle výše uvedených článků (1),
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Německo oznámilo opatření dne 21. října 2009.
(2)
Komise došla v rozhodnutí ze dne 4. listopadu 2009 (2) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) k předběžnému závěru, že rekapitalizační opatření ve prospěch Sparkasse KölnBonn (dále jen „spořitelna“) představují státní podporu; Komise dále uvedla, že pochybuje, zda opatření ve prospěch spořitelny mohou být podle čl. 107 odst. 3 SFEU považována za slučitelná s vnitřním trhem. Kromě toho požadovala Komise od Německa předložení plánu restrukturalizace.
(3)
V rozhodnutí o zahájení řízení zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 6. ledna 2010 byly všechny zúčastněné strany vyzvány k podání připomínek.
(4)
Německo předalo dne 11. února 2010 plán restrukturalizace pro Sparkasse KölnBonn, který byl předmětem více setkání a telekonferencí v období od prosince 2009 do září 2010.
(5)
Německo předalo ve dnech 15. ledna 2010, 10., 12. a 24. února 2010, 10. a 26. března 2010, 21. a 28. května 2010, 8. a 11. června 2010, 23. července 2010 jakož i 10. a 23. srpna 2010 další informace a aktualizace plánu restrukturalizace. Konečné znění plánu restrukturalizace bylo předáno dne 1. září 2010.
2. POPIS PŘIJÍMAJÍCÍ FINANČNÍ INSTITUCE
(6)
Sparkasse KölnBonn je německou spořitelnou. Vznikla v roce 2005 spojením Stadtsparkasse Köln a Sparkasse Bonn, jejichž příslušnými zřizovateli (veřejný subjekt, zodpovědný za spořitelnu, dále jen „vlastník“) byla města Kolín nad Rýnem a Bonn. Město Kolín nad Rýnem se na nové finanční instituci podílí nepřímo 70 %, město Bonn 30 %. Od sloučení je zřizovatelem spořitelny Zweckverband Sparkasse KölnBonn (dále jen „Zweckverband“). Zweckverband je korporací veřejného práva, na níž se město Kolín nad Rýnem podílí 70 % a město Bonn 30 %.
(7)
Na konci roku 2008 byla spořitelna s bilanční sumou ve výši 31 miliard EUR druhou největší spořitelnou v Německu. Agentura Moody's udělila Sparkasse KölnBonn v té době rating Aa2. Dne 15. března 2010 byl rating snížen na A1.
(8)
Spořitelna poskytuje bankovní služby pro soukromé zákazníky (segment soukromých zákazníků) a podniky (podnikový segment). Kromě toho je regionálně činná v oblasti projektového financování, obchodech na kapitálovém trhu, jakož i dalších oblastech finančního sektoru a správy majetku.
(9)
Spořitelna provádí obchodní činnost výlučně v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem - Bonn, kde měla v roce 2008 v segmentu vkladů soukromých zákazníků tržní podíl o velikosti [30-35] (3) %; v segmentu úvěrů pro soukromé zákazníky měla v roce 2008 tržní podíl zhruba [20-25] % a v segmentu úvěrů pro firemní zákazníky tržní podíl [15-20] % (4).
3. OPATŘENÍ STÁTNÍ PODPORY
(10)
Vlastní kapitál spořitelny byl navýšen celkem o 650 mil. EUR a sice skrze
i)
vydání požitkových listů (Genussrechte) na konci roku 2008 a
ii)
vklad tichých společníků na začátku roku 2009.
3.1 Požitkové listy
(11)
V prosinci 2008 emitovala společnost Rheinische Sparkassen-Förderungsgesellschaft (dále jen „Förderungsgesellschaft“) na spořitelnu požitkové listy na jméno o celkové výši 300 mil. EUR (ve dvou tranších, každé ve výši 150 mil. EUR).
(12)
Förderungsgesellschaft je 100 % dceřinou společností svazu Rheinischer Sparkassen- und Giroverband (Rýnský svaz spořitelen, dále jen „RSGV“). RSGV je korporací veřejného práva a střešním svazem spořitelen se sídlem v Porýní, který zastupuje spořitelny, a tudíž v konečném důsledku i veřejnoprávní korporace a jejich (veřejné) vlastníky. Předmět činnosti Förderungsgesellschaft je podle jejích stanov podpora spořitelen, které jsou členkami RSGV. Smí posilovat kapitál spořitelen výlučně pro posílení úvěrové činnosti a přijímat úvěry.
(13)
Požitkové listy jsou vybavena kuponem ve výši 8 %. Doba splatnosti je 31. prosince 2013. Z hlediska bankovního dohledu představují požitkové listy kapitál Tier 2 (doplňkový kapitál).
(14)
Požitkové listy se na roční ztrátě podílejí podle poměru požitkových listů k ostatnímu vlastnímu kapitálu, který se podílí na ztrátě, a je s nimi spojeno […] právo na doplatek, tj. neprovedené platby u požitkových listů musejí být provedeny během [2-6] let po uplynutí splatnosti. To samé platí pro platby na doplnění jmenovité hodnoty požitkových listů z důvodu jejího snížení po utrpěné ztrátě.
(15)
Pro financování požitkových listů přijala Förderungsgesellschaft dva úvěry u […]. Tyto úvěry jsou po dobu platnosti požitkových listů pevně úročeny ve výši [4-5] % ročně. RSGV ručí za tyto úvěry u […]; RSGV získává od Förderungsgesellschaft odměnu za toto ručení ve výši [1,8-2,5] %.
3.2 Tichý vklad
(16)
Ve dnech 2. ledna 2009 a 27. února 2009 byly spořitelnou a sdružením Zweckverband podepsány smlouvy o založení tiché společnosti ve výši celkem 350 mil. EUR; první tranše ve výši 300 mil. EUR byla vyplacena dne 2. ledna 2009 a druhá ve výši 50 mil. EUR dne 1. dubna 2009. Tichý vklad je strukturou při níž investor nenabývá hlasovacího práva, ale získává odměnu. Tichý vklad je časově neomezený a u spořitelny je veden jako kapitál Tier 1 (základní kapitál). Tichý vklad drží Zweckverband.
(17)
Pro financování tichého vkladu si Zweckverband vzal na první tranši úvěr ve výši 300 mil. EUR. Tento úvěr byl z 50 % poskytnut […] a z 50 % […]. Zweckverband za tento úvěr platí odměnu ve výši [0,7-1,1] % nad dvanáctiměsíční sazbou EURIBOR. Druhá tranše ve výši 50 mil. EUR byla refinancována za pomoci úvěru od […] za odměnu ve výši [0,7-1,1] % nad sazbou EURIBOR. Na úvěr Zweckverbandu nebyla poskytnuta žádná zvláštní ručení města Kolín nad Rýnem ani města Bonn; ovšem podle stanov Zweckverbandu je dáno neomezené ručení obou měst za závazky Zweckverbandu.
(18)
Spořitelna platí za vklad tichého společníka odměnu ve výši 7,25 % nad dvanáctiměsíční sazbou EURIBOR. Výše odměny byla stanovena poté, co Deutsche Bank podala tzv. Fairness Opinion (posudek o přiměřené odměně). Platby odměny jsou vázány na dosažení účetního zisku a nejsou prováděny, pokud spořitelna v daném roce zisku nedosahuje. Platba odměny je vyloučena, pokud poměr výše vlastního kapitálu je v okamžiku odměny pod 9 % a platba by vedla v daném účetním období ke ztrátě nebo by tuto ztrátu prohloubila. Pokud nedojde k platbě odměny, není dána povinnost tyto platby dodatečně provést. Kromě toho se vklad tichého společníka proporcionálně k celkovému kapitálu, který se podílí na ztrátách, podílí na případných účetních ztrátách.
4. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(19)
Plán restrukturalizace stanoví zaměření spořitelny na obchodní model podle stanov, a to regionálně zaměřené spořitelny. Tato finanční instituce se bude soustředit na služby typické pro maloobchodní banku, tj. soukromé zákazníky a MSP, stáhne se z obchodních činností jako obchodování na vlastní účet a investice do strukturovaných produktů a prodá dceřiné společnosti, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti. Spořitelna dále výrazně sníží svoje správní náklady.
4.1 Popis plánu restrukturalizace
(20)
Hlavním oborem činnosti spořitelny budou zákazníci usazení v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem - Bonn v segmentech soukromí zákazníci, privátní bankovnictví, MSP, firemní a institucionální zákazníci. V segmentu firemních zákazníků se spořitelna bude soustředit na zákazníky s ročním obratem nižším než 250 mil. EUR.
(21)
Spořitelna sníží svoje největší prvky úvěrové angažovanosti mj. zkrácením úvěrových linek, přijetím dodatečných záruk a převodem úvěrového rizika na jiné finanční instituce. V segmentu firemních zákazníků byla spořitelna již schopna snížit svoji úvěrovou angažovanost o 551,5 mil. EUR; do roku 2013 by mělo být dosaženo dalšího snížení původní úvěrové angažovanosti z 2,8 mld. EUR (stav 2008) o [0,9-1,1] mld. EUR. Kromě toho by do konce roku 2013 měla být snížena úvěrová angažovanost ve výši [0,8-0,9] mld. EUR vůči veřejným subjektů se sídlem mimo oblast Kolín nad Rýnem - Bonn, a to za pomoci stejných nástrojů vlastních prostředků (viz příloha I, bod 4).
(22)
Spořitelna již omezila obchodování na vlastní účet z původní hodnoty 550 mil. EUR na současnou hodnotu [20-23] mil. EUR a má v úmyslu je zcela ukončit. Spořitelna se v budoucnu vzdá veškerého obchodování na vlastní účet a zvažuje, že se vzdá svého statusu jakožto tzv. institutu obchodní knihy (Handelsbuchinstitut), takže zbývající a co do rozsahu omezené činnosti obchodování na vlastní účet budou vedeny jako obchody bankovní knihy. Budou omezeny na určité produkty a nebudou smět překročit určité denní úvěrové riziko (riziko tržní ceny [3-5] mil. EUR; viz příloha I, bod 2).
(23)
Jedna z hlavních příčin ztrát spořitelny v roce 2008 byly investice do tzv. ABS portfolií a Strategic Assets Allocation portfolií (dále též „SAA“). Nákupem ABS-portfolia nabyla spořitelna geograficky diverzifikovaná aktiva (5), mj. RMBS (6), CDO (7), CMBS (8), ABS (9) a CLO (10), která měla z velké části rating AAA. Na konci roku 2007 bylo ABS-portfolio uvedeno v účetní závěrce spořitelny s hodnotou 1,05 mld. EUR. U SAA-portfolia se jedná o diverzifikovaná aktiva ve formě cenných papírů řízená skrze zvláštní fond, která se skládají mj. z mezinárodních kapitálových podílů, REITs (11) a dluhopisů (včetně kategorií High Yield (cenné papíry s vysokým výnosem) a Emerging Markets). Na konci roku 2007 bylo toto portfolio uvedeno v účetní závěrce spořitelny s hodnotou 2,2 mld. EUR. I přes úsilí spořitelny o širokou diverzifikaci ABS a SAA-portfolií vedla finanční krize k citelnému snížení hodnoty těchto cenných papírů. V roce 2008 musela spořitelna provést odpisy ve výši 249 mil. EUR (12), které se týkaly hlavně obou portfolií; již v roce 2007 musela provést odpisy ve výši 108 mil. EUR.
(24)
Podle plánu restrukturalizace spořitelny neodpovídají investice do ABS a SAA rizikovému profilu tradiční spořitelny a jejímu novému strategickému zaměření na hlavní obor činnosti. Proto se spořitelna rozhodla tyto investice do roku 2014 zcela zcizit, resp. zredukovat. Spořitelna v březnu 2008 snížila svoje SAA investice o polovinu, aby redukovala svoje riziko. K dalším prodejům došlo v roce 2009 a tyto umožnily snížení portfolia SAA na 468 mil. EUR (stav k 30. září 2009). Dopady zbývajícího portfolia ABS (k rozhodnému dni 30. září 2009 o nominální hodnotě 970 mil. EUR) na účetní závěrku spořitelny budou v roce 2010 vyrovnány odpovídajícími opatřeními ke krytí rizik a zajišťovacími nástroji. V letech [2012-2014] by měl být prodán zbytek portfolia.
(25)
Spořitelna začala provádět rozsáhlý program zaměřený na snižování nákladů, který zahrnuje mj. snižování počtu pracovníků, optimalizaci vnitřních procesů a uzavření 22 poboček (z celkem 131) do poloviny roku 2011. Tímto způsobem by měly být správní náklady do roku 2014 postupně sníženy o [5-8] % (13).
(26)
Německo přislíbilo, že spořitelna dodrží omezení týkající se kuponových plateb (příloha I, bod 7) a reklamy (příloha I, bod 9), zákazu převzetí (příloha I, bod 8) jakož i zákazu cenového vůdcovství. Posledně uvedené omezení stanoví, že spořitelna do konce roku 2014 nebude pro vklady a financování bydlení nabízet nižší ceny než konkurent s nejlepšími cenami mezi deseti největšími konkurenty (u vkladové činnosti jsou rozhodné tržní podíly na relevantním trhu v hospodářské oblasti Kolín nad Rýnem/Bonn a u financování bydlení tržní podíly na nových obchodech ve Spolkové republice Německo; viz příloha I, bod 5).
4.2 Restrukturalizace dceřiných společností
(27)
Spořitelna chce snížit počet svých dceřiných společností o třetinu. Účetní hodnota dceřiných společností činila v účetní závěrce spořitelny k 31. prosinci 2008 činila 635 mil. EUR; do konce roku 2009 bylo [20-40] mil. EUR zcizeno, resp. likvidováno a je plánováno další zcizování v rozsahu [180-250] mil. EUR. Spořitelna tím podle druhu dceřiných společností sleduje dva cíle. Zaprvé má být zcizením dceřiných společností (14), které nepatří k hlavnímu oboru činnosti a které se podílejí na regionálních rozvojových projektech nebo na komunálních projektech anebo na záměrech výstavby sociálních bytů, sníženo úvěrové riziko a zranitelnost spořitelny. Zadruhé má být ze zisků z prodeje kapitálových účastí, které nemají bezprostřední vazbu na obchodní činnost spořitelny, financována její restrukturalizace (viz příloha I, bod 10). Úplný seznam dceřiných společností, které mají být zcizeny, se nalézá v příloze I, bodech 10 a 13.
(28)
K poslední skupině patří mj. účasti na podnicích RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG a neue leben Pensionsverwaltung AG. Tyto účasti byly již prodány a vynesly příjmy o celkové výši cca. [25-35] mil. EUR.
(29)
U některých dceřiných společností o prodejní hodnotě cca. [70-100] mil. EUR očekává spořitelna s ohledem na charakter těchto podniků jen malý zájem o koupi ze strany soukromých subjektů. Tento malý zájem je způsoben zejména skutečností, že se jedná především o malé podniky, které jsou ve spolupráci s městem Kolín nad Rýnem činné ve výstavbě sociálních bytů a regionálním rozvoji nebo jejichž vlastnická struktura je již v současnosti silně určována majetkovou účastí města Kolín nad Rýnem. Spořitelna proto zvažuje, že tyto činnosti prodá [městu Kolín nad Rýnem nebo určité společnosti provázané s městem Kolín nad Rýnem]. Převod by měl být proveden za tržní cenu, která bude stanovena nezávislým znalcem. Aktiva dceřiných společností, které mají být prodány městu Kolín nad Rýnem, se týkají zejména obchodů s nemovitostmi.
(30)
V důsledku provedení opatření restrukturalizace sníží spořitelna svoje rizikově vážená aktiva (RWA) o [2-5] mld. EUR na [15-20] mld. EUR (tj. o [15-20] %). (Přičemž není vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku během fáze restrukturalizace). Pokud by byl vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku, dosáhla by do roku 2014 redukce rizikově vážených aktiv [10-15] %. […]Sparkasse Köln se sníží o [4-6] mld. EUR na nominální hodnotu [20-30] mld. (tj. o [15-20] %). (Přičemž není vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku během fáze restrukturalizace). Pokud by byl vzat v úvahu růst hlavní činnosti podniku, dosahovalo by snížení aktiv v rámci restrukturalizačních opatření 5 %.
4.3 Obnovení rentability podle základního scénáře a podle pesimistického scénáře
(31)
Německo navrhlo základní scénář a pesimistický scénář, aby prokázalo, že spořitelna je schopna v dlouhém období opět dosahovat rentability.
(32)
Finanční prognosy uvedené v základním scénáři jsou založeny na prognosách uznávaných ekonomických institucí v Německu. Vychází se z předpokladu, že růst HDP se bude během celého období restrukturalizace pohybovat na stejné moderátní úrovni a že míra nezaměstnanosti bude dále růst do roku 2011 a poté bude pomalu klesat. Pro rok 2010 se očekává zlepšení obchodního klimatu, který je v současnosti nepříznivý a charakterizovaný nízkými úrokovými sazbami. Toto zlepšení má trvat během zbývajícího období restrukturalizace.
(33)
Podle tabulky 1 by spořitelna podle základního scénáře dosahovala v roce 2010 opět zisku a následně by zlepšovala svoje hospodářské výsledky postupně do roku 2014. Pro rok 2014 se udává rentabilita vlastního kapitálu (ROE) [9-10] %. Schéma 1 obsahuje nejdůležitější ukazatele pro spořitelnu pro roky 2008-2014.
Tabulka 1
Sparkasse KölnBonn - Zisk před zdaněním 2010-2014 (základní scénář)
Scénář
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Základní scénář
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Schéma 1
Ukazatele Sparkasse KölnBonn pro období 2008-2014 (základní scénář)
Ukazatele
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RVA (15) (v mld. EUR)
20,2
19,1
[17,5-20]
[…]
[…]
[…]
[15-20]
Kvóta Tier-1 (16)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[7-8] %
([6-7] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-9] %
([7-8] %)
[8-10] %
([8-9] %)
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
[0-3] %
[4-6] %
[7-9] %
[7-9] %
[9-10] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[65-75] %
[60-70] %
[55-65] %
[50-60] %
[50-60] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(34)
V pesimistickém scénáři se u makroekonomických předpokladů vychází z trvání finanční krize až do roku 2011 a z mírného oživení v roce 2012. V pesimistickém scénáři se oproti základnímu scénáři vychází z předpokladu prostředí nepříznivých nízkých úrokových sazeb, které bude trvat o dva roky déle.
(35)
V pesimistickém scénáři se dále vychází ze skutečnosti, že spořitelna bude v roce 2012 opět zisková a následně bude až do roku 2014 svoje hospodářské výsledky postupně zlepšovat. Pro rok 2014 se udává rentabilita vlastního kapitálu (ROE) [10-12,5] %. Podle pesimistického scénáře budou ukazatele kapitálové přiměřenosti spořitelny a celé konsolidované skupiny po celé období restrukturalizace výrazně nad hodnotami stanovenými právními předpisy. Tabulka 2 a schema 2 obsahují nejdůležitější ukazatele Sparkasse KölnBonn pro roky 2008-2014 podle pesimistického scénáře.
Tabulka 2
Sparkasse KölnBonn - Zisk před zdaněním 2010-2014 (pesimistický scénář)
Scénář
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Pesimistický scénář
- 98,8
-[125-150]
-[25-50]
[50-75]
[125-150]
[175-200]
Schema 2
Ukazatele Sparkasse KölnBonn pro období 2008-2014 (pesimistický scénář)
Ukazatele
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
RVA (17) (v mld. EUR)
20,2
19,1
[17-20]
[17-19]
[17-19]
[17-19]
[16-18]
Kvóta Tier-1 (18)
6,4 %
(5,5 %)
6,9 %
(6,1 %)
[6-7] %
([5-6])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[6-7] %
([6-7])
[7-8] %
([6-7])
ROE
- 13,5 %
- 6,5 %
- [8-9] %
- [1-3] %
[3-5] %
[8-10] %
[10-12] %
CIR
73,0 %
70,0 %
[70-75] %
[65-70] %
[60-65] %
[55-60] %
[50-55] %
FTE
3 824
3 672
[3 500-3 750]
[3 250-3 500]
[3 000-3 250]
[3 000-3 250]
[2 750-3 000]
(36)
S ohledem na skutečnost, že příjmy spořitelny jsou nejsilněji zasaženy současnými nízkými úrokovými sazbami, byla provedena citlivostní analýza s ohledem na úrokové sazby (scénář 1: posun křivky úrokové sazby nahoru o 100 bazických bodů; scénář 2: posun dolů o 50 bazických bodů). Analýza potvrdila, že dále rostoucí úrokové sazby by pro rentabilitu spořitelny byly přínosné, zatímco klesající úrokové sazby by rentabilitu snížily; lineární snížení krátkodobých úrokových sazeb o 50 bazických bodů by vedl ke snížení zisku o [20-25] mil. EUR ročně. Celkově z citlivostní analýzy předané Německem vyplývá, že citlivost spořitelny na výraznější změny úrokových sazeb je omezená.
4.4 Správa a řízení společnosti
(37)
Z informací předaných Německem plyne, že o politicky motivovaných investicích, které přispěly k obtížím spořitelny, bylo rozhodnuto v období 1997-2004, tj. k těmto rozhodnutím došlo před sloučením podniku Stadtsparkasse Köln se Sparkasse Bonn do nynější Stadtsparkasse v roce 2005 a na jiném právním základě, který byl určován zejména zákonem o spořitelnách spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko (19). V mezidobí se korporátní řízení spořitelny zlepšilo.
(38)
S ohledem na nezbytné strukturální změny u vlastníků po sloučení obou spořitelen v roce 2005 je pro důležitá rozhodnutí ve sdružení Zweckverband zapotřebí kvalifikovaná většina hlasů akcionářů; kvalifikovaná většina byla stanovena na 85 % a je tedy vyšší než majetková účast každého jednotlivého města.
(39)
Byl snížen počet a velikost orgánů spořitelny; mj. také výrazné zmenšení správní rady a představenstva (20). Výbor pro majetkové účasti, který se skládal ze třech členů představenstva a který byl u bývalé Stadtsparkasse Köln oprávněn činit předběžná rozhodnutí o investicích dceřiných společností, byl zrušen. Zodpovědnost za investiční politiku ve věcech kapitálových účastí, které je třeba hodnotit podle ekonomických kritérií, byla předána představenstvu. Veškeré nové investice spořitelny musejí být kromě toho schváleny správní radou.
(40)
Spořitelna musela vytvořit rizikový výbor a auditní výbor a dát těmto útvarům dalekosáhlé kontrolní pravomoci, aby splnila svoje povinnosti podle novelizovaného zákona o spořitelnách. Zákon kromě toho stanoví, že členové správní rady musejí mít odborné znalosti potřebné pro hodnocení a kontrolu obchodní činnosti spořitelny. Představenstvo nese výlučnou zodpovědnost za správu spořitelny a není vázáno pokyny správní rady nebo vlastníků.
(41)
Kromě již provedených zlepšení struktury řízení společnosti posílí spořitelna své podnikové řízení skrze navýšení počtu nezávislých (21) členů správní rady ze současných 2 na budoucí 4 z celkového počtu 18 členů. Po 1. lednu 2011 bude mít auditní výbor 7 členů namísto dosavadních 9 a rizikový výbor 6 členů namísto dosavadních 9. Výbor pro majetkové účasti musí být zrušen do konce roku 2011 a strategický výbor do konce roku 2010. Výbor pro majetkové účasti ztratí automaticky význam poté, co spořitelna zcizí většinu svých dceřiných společností. Pravomoci strategického výboru převezme představenstvo. Konečně budou postupy rozhodování v případech převzetí podniků změněny a následně bude představenstvo moci rozhodnout o majetkových účastech pouze jednomyslně a u účastí nad [2-5] mil. EUR nominální hodnoty pouze po předchozí prověrce due diligence nebo po ocenění podniku za účasti nezávislého znalce.
4.5 Hybridní kapitálové nástroje
(42)
Spořitelna má u nezávislých investorů hybridní kapitál (zákaznické požitkové listy) ve výši 224 mil. EUR. Podle informací, které předalo Německo, mají požitkové listy a zákaznické požitkové listy stejné pořadí. Tichý vklad je podřazen oběma druhům požitkových listů. Jak plyne z tabulky 3, nebyly již od roku 2008 na hybridní kapitál vypláceny žádné kuponové platby. V letech 2008 a 2009 se požitkové listy podílely na ztrátách ve výši 57,4 mil. EUR. Tichý vklad a zákaznické požitkové listy se podílely na ztrátách roku 2009. Od roku 2010 jsou hybridní kapitálové nástroje znovu doplňovány a od roku 2011 do roku 2012 budou provedeny kuponové platby, k nimž v minulosti nedošlo. V roce 2013 budou všechny hybridní kapitálové nástroje doplněny a provedeny všechny kuponové platby, které nebyly provedeny v minulosti, takže kuponové platby budou úplně provedeny u každého nástroje. S ohledem na skutečnost, že při pozitivním hospodářském výsledku za účetní období, resp. pozitivní bilanci musejí být kuponové platby provedeny, nemá spořitelna žádnou možnost uvážení, pokud jde o možné pozastavení kuponových plateb, v případě že dosahuje zisku a nominální kapitál je znovu doplněn o případná snížení.
Tabulka 3
Výplata zisku Sparkasse KölnBonn pro období 2009-2014 (základní scénář)
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Zisk před zdaněním
- 98,8
[5-10]
[80-100]
[125-150]
[150-175]
[200-225]
Výplata zisku podle kapitálových nástrojů
Požitkové listy společnosti Förderungsges
Účast na ztrátě
40,6
16,8
0
0
0
0
0
Znovudoplnění kapitálu
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupón
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Zákaznické požitkové listy
Účast na ztrátě
0
12,5
0
0
0
0
0
Znovudoplnění kapitálu
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupón
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Tichý vklad
Účast na ztrátě
0
19,5
0
0
0
0
0
Znovudoplnění kapitálu
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
Kupón
0
0
[…]
[…]
[…]
[…]
[…]
(43)
Německo ujistilo, že spořitelna - s výjimkou smluvních závazků - nebude provádět žádné kuponové platby na hybridní kapitál soukromých investorů (viz příloha I, bod 7).
4.6 WestLB
(44)
Další příčinou finančních obtíží spořitelny byla její majetková účast na WestLB. Spořitelně vznikly ztráty v celkové výši […] mil. EUR, neboť jakožto členka Rýnského svazu spořitelen (RSGV) přispívala k doplnění rezervního fondu, který byl Svazem spořitelen zřízen jako bezpečnostní síť pro členy svazu a pro zemské banky. Rezervní fond byl využit při záchranných opatřeních ve prospěch WestLB v roce 2008. Zbývající riziková expozice trvá z důvodu nepřímé účasti spořitelny na WestLB a přetrvávajícím nepřímém ručení za tzv. „Bad Bank“ náležející k WestLB skrze RSGV.
(45)
Ačkoliv spořitelna do WestLB přímo neinvestovala, je vystavena riziku skrze majetkovou účast svazu RSGV, na kterém má spořitelna majetkovou účast ve výši 19 %. Podle informací Německa je riziko, že případné zhoršení účetní hodnoty RSGV ohledně WestLB bude mít na spořitelnu negativní dopad, nízké. Zaprvé byla WestLB údajně před nedávnem oceněna nezávislou třetí osobou a následně byla její účetní hodnota v bilanci RSGV k rozhodnému dni 31. prosince 2009 korigována z historické hodnoty […] mld. EUR na […] mil. EUR k rozhodnému dni 31. prosince 2009. Nepřímá majetková účast spořitelny na WestLB činí následně v současnosti zhruba […] EUR. S ohledem na skutečnost, že spořitelna nese riziko na WestLB pouze z důvodu svojí majetkové účasti na RSGV, má pro spořitelnu význam pouze vnitřní hodnota RSGV. Tato ovšem není stanovena pouze s ohledem na hodnotu WestLB, nýbrž rovněž s ohledem na hodnotu ostatních dceřiných společností a investic RSGV. Z ocenění ostatních dceřiných společností RSGV, které bylo provedeno na konci roku 2009, vyplynulo, že existují značné tiché rezervy, které by postačovaly k pokrytí nezbytného odpisu WestLB i v nejhorším případě.
(46)
Povinný příspěvek spořitelny [k …], kterým by měly být kryty případné ztráty nedávno vytvořené Bad Bank vlastněné WestLB, činí v období 25 let […] mil. EUR. Tento příspěvek ovšem nemá žádné negativní dopady na schopnost spořitelny plnit v budoucnosti regulatorní požadavky na kapitálovou přiměřenost, neboť příspěvek [k …], se má hradit výlučně z budoucích zisků.
4.7 Částečné dřívější ukončení majetkové účasti
(47)
Německo ujistilo, že spořitelna splatí část přijatého kapitálu dříve, než je pro kapitálové nástroje smluvně stanoveno (viz příloha I, bod 27). Splácení započne v roce 2011 a dojde k němu ve dvou etapách.
(48)
Nejprve nabude Zweckverband […] první tranši ve výši 150 mil. EUR požitkových listů od Förderungsgesellschaft. Skrze transakci a zejména výši kupní ceny nebude Förderungsgesellschaft ve výrazně lepší pozici, než pokud by nástroj nadále vlastnila (22). Zweckverband poté přemění požitkové listy, která v současnosti platí jako kapitál Tier-2 (doplňkový kapitál), na kapitálové nástroje Tier-1. U nového nástroje s nekumulativními kupony by se jednalo o podřízené závazky s dobou splatnosti alespoň 30 let. Tento krok by u spořitelny zlepšil kvótu Tier-1 o [0,8-1,0] %.
(49)
Lepší kvóta základního kapitálu je předpokladem pro druhý krok, tedy zpětný odkup druhé tranše požitkových listů (v nominální hodnotě 150 mil. EUR), které drží Förderungsgesellschaft, spořitelnou v roce 2011. Oba kroky budou mít za následek snížení kapitálu Tier-2 celkem o [0,5-1,0] %. Dále nabude RSGV nebo jiný člen sektoru spořitelen majetkové účasti spořitelny na […] a […] propojených se spořitelnou za tržní cenu (23). Skrze prodej nepřímých majetkových účastí na obou těchto podnicích by se bilanční suma spořitelny snížila o další [0,2-0,5] %. Prodej obou těchto podniků je v úzké souvislosti se zpětným odkupem druhé tranše požitkových listů, neboť RSGV hodlá uhradit nabytí obou společností z výnosu z prodeje požitkových listů.
5. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ PRO POSOUZENÍ OPATŘENÍ REKAPITALIZACE
(50)
Je třeba upozornit na skutečnost, že Komise v dané věci dne 4. listopadu 2009 zahájila formální vyšetřovací řízení pro posouzení slučitelnosti uvedených opatření rekapitalizace s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 SFEU (24).
(51)
Komise dále vyjádřila pochyby, zda je zaručeno přiměřené rozdělení nákladů a zda je omezeno narušování hospodářské soutěže, jak je stanoveno v právních předpisech o státní podpoře (viz bod 50 rozhodnutí o zahájení řízení).
(52)
S ohledem na skutečnost, že nebylo jasné, zda obtíže spořitelny byly zapříčiněny investičními rozhodnutími, která byla přijata dlouhou dobu před krizí, nebo zda byly skutečně zapříčiněny finanční krizí, Komise zatím nerozhodla, zda budou opatření rekapitalizace posuzována podle čl.107 odst. 3 písm. b) SFEU nebo podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Komise rozhodla, že za účelem rozhodnutí o použitelném právním základě provede důkladné přezkoumání skutkové podstaty a rozhodnutí proto přijme později.
6. STANOVISKA OSTATNÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(53)
Komise konstatuje, že nebyla doručena žádná stanoviska ostatních zúčastněných stran týkající se uvedeného opatření rekapitalizace.
7. STANOVISKO NĚMECKA
(54)
Německo prostudovalo rozhodnutí Komise ze dne 4. listopadu 2009 o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU. Spolková republika Německo sdělila Komisi, že je i nadále toho názoru, že uvedená opatření rekapitalizace ve prospěch spořitelny ve formě tichého vkladu a kapitálu požitkových listů nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Podle názoru Německa jsou opatření tak, jak byla popsána v rozhodnutí o zahájení řízení (srov. body 24 až 28 rozhodnutí o zahájení řízení), slučitelná se zásadou tržně jednajícího investora.
(55)
Německo nesouhlasí s posudkem Komise, že trh s hybridním kapitálem byl v okamžiku provedení opatření rekapitalizace (tj. na konci roku 2008/počátku roku 2009) úplně „zamrzlý“ (25) a s jejím závěrem, že k danému okamžiku by žádný tržně jednající investor nebo vlastník takovouto investici - ani za vyšší cenu - neprovedl (bod 38 rozhodnutí o zahájení řízení). Německo uvedlo, že spořitelna nebyla tímto tržním vývojem postižena a byla schopna v posledních čtyřech měsících roku 2008 emitovat podřízené závazky ve výši cca. [10-15] mil. EUR a v prvním kvartálu 2009 ve výši cca. [35-40] mil. EUR v tranších o rozsahu několika set tisíc EUR.
(56)
Německo dále uvedlo, že rekapitalizace Sparkasse KölnBonn ze strany Förderungsgesellschaft nebyla financována ze státních prostředků.
(57)
Pokud by však Komise potvrdila svůj předběžný závěr, že rekapitalizace spořitelny obsahuje prvek státní podpory, je Německo toho názoru, že tato státní podpora je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(58)
Německo uvedlo, že restrukturalizační plán splňuje všechny požadavky sdělení Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (26) (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“).
(59)
Podle názoru Německa restrukturalizační plán zaručí, že spořitelna znovu dosáhne svojí dlouhodobé rentability, že přinese dostatečný vlastní příspěvek k restrukturalizačním nákladům a že případná narušení hospodářské soutěže způsobená státní podporou budou omezena zásadními strukturálními opatřeními a pravidly pro účast v hospodářské soutěži.
(60)
Závazky Německa jsou obsaženy v přílohách I, II a III a jsou nedílnou součástí tohoto rozhodnutí. Aby se zajistilo, že závazky budou skutečně naplněny, bude ustanoven svěřenský správce pro kontrolu. Postup pro jeho jmenování, jakož i povinnosti svěřenského správce jsou stanoveny v příloze II. Německo se dále zavázalo k časovému rámci pro zcizení (příloha I, body 10 a 13). Pokud tento časový rámec nebude dodržen, bude ustanoven svěřenský správce pro zcizování. Postup pro jeho jmenování, jakož i povinnosti svěřenského správce pro zcizování jsou stanoveny v příloze III.
8. POSOUZENÍ
8.1 Existence státní podpory a částka podpory
(61)
Komise musí přezkoumat, zda se u uvedených opatření jedná o státní podporu. Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU podpory poskytované v jakékoli formě státy nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
(62)
V rozhodnutí o zahájení řízení (oddíl 5.1) došla Komise k předběžnému závěru, že obě opatření rekapitalizace ve prospěch spořitelny představují státní podporu. Komise proto nemůže souhlasit s argumentací Německa, že opatření nepředstavují státní podporu, neboť podmínky pro oba nástroje byly údajně takové, že by je akceptoval i tržně jednající investor. I v tom případě, že by odměna za oba nástroje do začátku roku 2008 odpovídala úrokům placeným za srovnatelné nástroje, byla v daném případě s ohledem na vysoké riziko způsobené neexistující rentabilitou spořitelny příliš nízká. Kromě toho byl trh s hybridním kapitálem v okamžiku provedení rekapitalizace zcela zamrzlý. Komise proto nemohla s ohledem na rámcové podmínky a zejména s ohledem na situaci na trhu akceptovat argumentaci Německa, že tržně jednající investor by investici provedl - a dokonce za stejných podmínek.
(63)
Z důkladného přezkoumání neplynou žádné informace, které by toto zjištění změnily. Podřízené závazky emitované spořitelnou na konci roku 2008 a v prvním kvartálu 2009 nejsou s ohledem na nízkou hodnotu jednotlivých tranší spolehlivým důkazem pro to, že trhy s hybridními kapitálovými nástroji skutečně fungovaly. Riziko spojené s tranšemi hybridního kapitálu o hodnotě několika set tisíc EUR není srovnatelné s rizikem nástroje o nominální hodnotě 150 mil. EUR a toto riziko soukromé trhy podstoupí daleko snadněji. Komise proto trvá na svém závěru, že v danou dobu by žádný tržně jednající investor nenabyl půjčku hybridního kapitálu, která by byla rozsahem a podmínkami srovnatelná s rekapitalizačními opatřeními ve prospěch spořitelny.
(64)
Pokud jde o druh prostředků použitých ze strany Förderungsgesellschaft pro rekapitalizaci spořitelny, upozorňuje Komise na to, že již v jiných případech rozhodla, že se u prostředků Förderungsgesellschaft jedná o prostředky kontrolované přímo nebo nepřímo veřejnými orgány (27). Toto platí podle názoru Komise také pro Förderungsgesellschaft, u níž se jedná o 100 % dceřinou společnost RSGV. Proto je tyto prostředky třeba považovat za státní prostředky ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(65)
Z výše uvedených důvodů potvrzuje Komise svůj předběžný závěr uvedený v rozhodnutí o zahájení řízení, že opatření na rekapitalizaci ve prospěch spořitelny představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(66)
Dále je třeba uvést, že podpory na záchranu byly přeměněny na podpory na restrukturalizaci, což představuje pro spořitelnu další výhodu. Tato opatření umožnila spořitelně financování v okamžiku, kdy nebyla, zejména s ohledem na finanční a hospodářskou krizi, schopna získat na trhu kapitál. Toto poskytlo spořitelně hospodářskou výhodu a posílilo její pozici oproti soutěžitelům v Německu a jiných členských státech, jimž nebyla poskytnuta stejná podpora. Tato opatření proto mohou narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.
(67)
Prvek podpory kapitálové injekce činí 650 mil. EUR a odpovídá 3,3 % rizikově vážených aktiv spořitelny (stav: konec roku 2008).
8.2 Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
8.2.1 Právní základ pro posouzení slučitelnosti
(68)
V rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 4. listopadu 2009 Komise ještě nepřijala žádné rozhodnutí o právním základě použitelném pro posouzení opatření rekapitalizace. Podle tehdy dostupných informací se zdálo, že hlavní příčinou obtíží spořitelny byla rozhodnutí přijatá dlouhou dobu před počátkem krize, a to investovat do projektů regionálního rozvoje. S ohledem na skutečnost, že se zdálo, že finanční krize finanční problémy spořitelny pouze zhoršila, nebylo vyloučeno použití čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU. Avšak protože opatření rekapitalizace byla provedena na vrcholu finanční krize, přichází v úvahu - mj. s ohledem na rozhodovací praxi Komise v případech bank v tísni - také použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(69)
I kdyby v dosavadních rozhodnutích byl uveden odkaz na pokyny společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“) (28), upřesnila Komise ve svém sdělení o restrukturalizaci v bodě 49, že všechny státní podpory, které jí byly oznámeny do 31. prosince 2010 včetně budou prověřovány na základě sdělení o restrukturalizaci a ne na základě pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
(70)
S ohledem na trvající zranitelnost německého bankovního sektoru došla Komise k závěru, že možná likvidace jedné z největších spořitelen v Německu kvůli […] by bývala měla systémové následky a následně by ohrozila finanční stabilitu Německa.
(71)
Pro posouzení, zda finanční podpora spořitelny je, jakožto podpora na restrukturalizaci udržující finanční stabilitu, slučitelná s vnitřním trhem, se jako právní základ použije čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
8.2.2 Slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem
(72)
Podle ustanovení sdělení o restrukturalizaci zaprvé musí z restrukturalizačního plánu pro zvýhodněnou finanční instituci plynout, že je schopna obnovit svoji dlouhodobou rentabilitu. Zadruhé, podpora musí být omezena na nezbytné minimu; dále se musejí jak zvýhodněná finanční instituce, tak i její podílníci na restrukturalizaci co nejvíce podílet z vlastních zdrojů. Zatřetí musejí být přijata opatření, aby se omezila narušení hospodářské soutěže skrze umělou podporu tržní síly zvýhodněné finanční instituce a aby byla zaručena existence bankovního sektoru, jehož fungování je určováno hospodářskou soutěží. Dále je třeba zvážit otázky kontroly a procesní aspekty.
i) Obnovení dlouhodobé rentability
(73)
Německo předalo komplexní a podrobný plán restrukturalizace s kompletními údaji k obchodnímu modelu spořitelny, jak se stanoví v bodech odůvodnění 9 až 11 sdělení o restrukturalizaci. V plánu restrukturalizace jsou uvedeny také příčiny finančních obtíží spořitelny.
(74)
Obchodní model stanoví nové strategické zaměření na hlavní obor činnosti tradiční regionální spořitelny. Spořitelna se bude koncentrovat na služby typické pro maloobchodní finanční instituci pro své tradiční zákaznické segmenty v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem-Bonn, tj. soukromé zákazníky, MSP jakož i menší průmyslové zákazníky a institucionální zákazníky. Spořitelna se tudíž bude zaměřovat na oblasti obchodní činnosti podle stanov a svoje hlavní kompetence a stáhne se z oblastí, které způsobily její finanční obtíže. Spořitelna v budoucnosti nebude provádět žádné obchody na vlastní účet, zcizí dceřiné společnosti, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti a nebude provádět žádné investice do SAA- a ABS-portfolií. Podle názoru Komise je nový obchodní model koherentní a dlouhodobě udržitelný.
(75)
Obtíže spořitelny plynou v zásadě ze třech oblastí: i) záměry regionálního rozvoje, ii) investice do SAA- a ABS-portfolií a iii) majetková účast spořitelny na WestLB.
(76)
Již v roce 2008 začala spořitelna zcizovat, resp. likvidovat dceřiné společnosti, které nepatřily k hlavnímu oboru činnosti a byly činné v oblasti regionálního rozvoje. Je zapotřebí úplné ukončení těchto obchodních činností a toto ukončení je zároveň způsobilé odstranit pochybnosti Komise týkající se oblasti hospodářské soutěže, neboť zcizením je možné vyloučit další ztráty nebo další rizikovou expozici související s dceřinými společnostmi. Dále se tím uvolní nejen kapitál, nýbrž i kapacity managementu, které bude možné využít pro hlavní obor činnosti spořitelny. Kromě toho povedou tato zcizení k redukci rozvahy spořitelny o cca [180-230] mil. EUR ([0-2] %) (29).
(77)
S ohledem na skutečnost, že se u obchodní činnosti dceřiných společností, které mají být prodány městu Kolín nad Rýnem, jedná zejména o výstavbu nemovitostí a služby v oblasti nemovitostí, není podle názoru Komise použití sdělení Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (sdělení o znehodnocených aktivech) (30) ani nezbytné, ani vhodné. Účetní hodnota těchto dceřiných společností již byla v posledních letech výrazně upravena směrem dolů, aby se přiblížila jejich tržní hodnotě. Prodej dceřiných společností by proto pro spořitelnu neměl znamenat velké ztráty. Kromě toho je díky příslibu Německa, že spořitelna prodá dceřiné společnosti za tržní cenu, která bude též určena nezávislým znalcem, zaručeno, že prodeje nebudou spojeny s dalšími státními podporami.
(78)
Dalšími příčinami finančních obtíží spořitelny byla ABS- a SAA-portfolia. Tyto investice byly již výrazně sníženy. Spořitelna svoji účast v těchto portfoliích úplně ukončí do roku 2014. Exit z tohoto portfolia je nezbytným krokem pro realizaci nové strategie spořitelny, neboť tyto investice již neodpovídají novému obchodnímu modelu spořitelny. Současná účetní hodnota zbývajících aktiv v ABS- a SAA-portfoliu odpovídá celkově jejich tržní hodnotě, a proto je zbývající riziková expozice u těchto portfolií omezená a neohrožuje životaschopnost spořitelny.
(79)
Konečně je zbývající riziko spořitelny ve spojení s její majetkovou účastí na WestLB, která vedla ke ztrátám ve výši […] mil. EUR, omezené a zajištěné tichými rezervami v investičním portfoliu RSGV. Příspěvek spořitelny [k …] poplyne pouze z budoucích čistých příjmů, a proto tato příspěvková povinnost dlouhodobou rentabilitu spořitelny neohrozí. Kromě toho hodnotí Komise jako pozitivní, že příspěvky [k …] budou moci být placeny teprve poté, co bude vyplacena odměna státního kapitálu v souladu s podmínkami rekapitalizace.
(80)
Komise konstatuje, že slabiny vedení spořitelny již byly předmětem cílených zlepšovacích opatření ze strany spořitelny a bude tomu tak i nadále. Změna vlastnické struktury a zavedení hlasování kvalifikovanou většinou realizované v roce 2005 v souvislosti se sloučením Stadtsparkasse Köln a Sparkasse Bonn zaručují, že politické zájmy vlastníků nebudou kladeny nad hospodářské zájmy spořitelny. Dále budou umožněna zlepšení týkající se odpovědnosti vrcholového managementu a to skrze změny složení a počtu členů orgánů spořitelny a způsobu jejich usnášení. Silněji soustředěná odpovědnost a vyšší podíl [externích …] členů, kteří nepocházejí z politických kruhů, v orgánech spořitelny umožní větší transparenci a efektivnost při přijímání rozhodnutí. Tato opatření řeší - ve spojení se změněnou vlastnickou strukturou - příčiny obtíží spořitelny, takže riziko, že se spořitelna bude znovu účastnit politicky motivovaných záměrů, které jsou v rozporu s hospodářskými zájmy spořitelny, je minimální. Kromě toho se zdá, že novelizovaný zákon o spořitelnách dostatečně zaručuje nezávislost vedení spořitelny. Důkazy předložené spořitelnou, že se od roku 2004 již neúčastnila nových politicky motivovaných záměrů, ukazují, že provedená opatření fungují. Celkově je nový kodex Corporate Governance v souladu s výsledky, které byly dosaženy ve srovnatelných případech (31). Provedené a přislíbené změny Corporate Governance spořitelny, mohou proto být považovány za přiměřený a dostatečný příspěvek k znovuobnovení její dlouhodobé rentability.
(81)
Podle názoru Komise splňuje plán restrukturalizace spořitelny podmínky bodů 9 a 12 až 15 sdělení o restrukturalizaci: musí z něj být patrné, jak finanční instituce co nejdříve obnoví dlouhodobou rentabilitu bez státní podpory. Kromě toho musí být finanční instituce schopna vytvářet přiměřenou rentabilitu vlastního kapitálu a současně nést všechny náklady své běžné obchodní činnosti a splňovat příslušná regulatorní kriteria.
(82)
Spořitelna předala finanční projekce pro období 2008-2014 s údaji o jejích příjmech, nákladech, snižování hodnoty, ziscích a kapitálových pozicích. Podle názoru Komise vychází základní scénář z realistických makroekonomických předpokladů. Spořitelna vychází z toho, že od roku 2010 bude dosahovat zisků a od té doby bude po celé období restrukturalizace postupně zlepšovat svoje výsledky hospodaření za hospodářské období. Podle prognóz bude rentabilita vlastního kapitálu činit v roce 2014 zhruba [9-10] %, což je za normálních tržních podmínek přiměřený výsledek pro maloobchodní finanční instituci. Od roku 2013 bude kromě toho spořitelna platit plnou odměnu za opatření podpory. Kapitálové kvóty spořitelny budou i nadále výrazně nad minimálními kapitálovými požadavky; pro rok 2014 má kapitálová kvóta tier-1 činit [8-9] % (oproti 6,1 % v roce 2009).
(83)
Kromě toho spořitelna prokázala, že by byla schopna přežít i v pesimistickém scénáři. Předpoklady, na nichž je založen pesimistický scénář, byly přiměřené. Ze zátěžového testu vyplynulo, že výsledky spořitelny budou nad regulatorními kapitálovými kvótami, a proto tudíž plní i podmínky bodu 13 sdělení o restrukturalizaci. Z citlivostní analýzy dále plyne, že spořitelna by byla schopna překonat i možnou budoucí výraznou změnu úrokových sazeb.
(84)
Spořitelna kromě toho předložila strategii pro předčasné částečné splacení státních kapitálových injekcí. Toto částečné splacení by mělo být možné, aniž by byla dotčena kapitálová základna spořitelny, neboť kvóta tier-1 spořitelny se předpokládá ve výši [6-7] % pro rok 2010 a podle základního scénáře by v dalších letech měla být vyšší. I podle pesimistického scénáře by měla být nad regulatorními požadavky. Pro předčasné částečné splacení není ani pro spořitelnu ani pro jiné podniky, které se na transakci podílejí, zapotřebí dodatečné podpory. Zaprvé by Förderungsgesellschaft nebyla v lepší situaci s ohledem na stanovení kupní ceny za první tranší ve výši 150 mil. EUR požitkových listů, což v zásadě odpovídá cash flow společnosti Förderungsgesellschaft, které by obdržela, pokud by si kapitálový nástroj ponechala. Zadruhé k transferu dochází mezi dvěma veřejnými subjekty. Dále s ohledem na skutečnost, že nástroj, který má být přeměněn na kapitál tier-1, již byl kvalifikován jako státní podpora a že spořitelna po této přeměně zaplatí stejně vysokou odměnu Zweckverbandu, není podle názoru Komise s přeměnou spojena žádná další státní podpora. Konečně bude zpětný odkup druhé tranše ve výši 150 mil. EUR spořitelnou v zásadě také odpovídat cash flow Förderungsgesellschaft, který by získala, pokud by si nástroj ponechala.
(85)
Komise proto došla k závěru, že restrukturalizační plán předložený spořitelnou splňuje kritéria sdělení o restrukturalizaci ohledně obnovení dlouhodobé rentability, a tudíž odstraňuje všechny pochybnosti Komise uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení, které se týkaly soutěžního práva.
ii) Vlastní příspěvek/sdílení nákladů
(86)
Podle sdělení o restrukturalizaci by se finanční instituce a jejich vlastníci měli na restrukturalizaci co nejvíce podílet z vlastních zdrojů, aby se zajistilo omezení podpory na nezbytné minimum. Za tímto účelem mohou být např. prodána aktiva finanční instituce. Dále by vlastníci měli podle možnosti ztráty finanční instituce absorbovat. Díky závazkům, které podstoupila spořitelna, se dosáhne toho, že budou využity vlastní zdroje a že se soukromí investoři, kteří drží hybridní kapitál spořitelny, budou na restrukturalizaci podílet.
(87)
Z restrukturalizačního plánu neplyne, že by státní podpora šla nad rámec nákladů spojených s obnovením rentability. Poskytnutá podpora má zaručit, že spořitelna bude podle základního scénáře disponovat přiměřenými kapitálovými rezervami a podle pesimistického scénáře bude splňovat regulatorní požadavky na podíl vlastního kapitálu.
(88)
Komise poznamenává, že spořitelna provádí opatření zaměřená na snižování nákladů, a skrze takto získané interní prostředky sama přispívá k nákladům na restrukturalizaci. Tato opatření povedou na konci období restrukturalizace ke snížení ročních nákladů o [25-35] mil. EUR (zhruba [5-8] % celkových nákladů v roce 2009).
(89)
Kromě toho budou prodejem rentabilních dceřiných společností, které nepatří k hlavnímu oboru činnosti, získány výnosy, které budou moci být použity k financování nákladů na restrukturalizaci.
(90)
Spořitelna nemůže pozastavit nebo odložit výplatu kuponů hybridních kapitálových nástrojů, pokud v určitém roce dosáhne zisku. Avšak majitelé hybridních kapitálových nástrojů také absorbují ztráty spořitelny, pokud to bude možné, neboť výplata kuponů u hybridního kapitálu byla pozastavena, resp. nominální hodnota hybridního kapitálu byla snížena skrze účast na ztrátách spořitelny. Komise je proto názoru, že se po investorech do hybridního kapitálu žádá co největší sdílení nákladů, a tím jsou splněny požadavky sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o příspěvek soukromých investorů k nákladům na restrukturalizaci.
(91)
Podle bodu 24 sdělení o restrukturalizaci může být přiměřené rozdělení nákladů zaručené také přiměřenou odměnou státní podpory. Podle názoru Komise je odměna stanovená v rámci opatření na rekapitalizaci ve spojení s jinými, již popsanými opatřeními k rozdělení nákladů, přiměřená. Díky očekávaným ziskům bude spořitelna schopna zaplatit odměnu za kapitál poskytnutý státem a vyplácet kupony podle ustanovení upravujících rekapitalizaci, a sice od roku 2011 u požitkových listů a od roku 2013 u tichého vkladu poté, co byl doplněn jmenovitý kapitál těchto nástrojů. Úroky u požitkových listů držených státem se budou kumulovat [2-6] let a kapitál snížený skrze účast na ztrátě bude u obou rekapitalizačních nástrojů znovu doplněn. Podle finančních projekcí obsažených v základním scénáři získá stát úroky nezaplacené u požitkových listů a sníženou jmenovitou hodnotu obou nástrojů později zpět.
(92)
Proto je třeba zastávat názor, že restrukturalizační plán předložený Německem stanoví dostatečný vlastní příspěvek k restrukturalizaci, a tím odstraňuje pochybnosti týkající se práva hospodářské soutěže uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení.
iii) Opatření omezující narušení hospodářské soutěže
(93)
Podle sdělení o restrukturalizaci musí restrukturalizační plán stanovit opatření k omezení narušení hospodářské soutěže a k zaručení finančního sektoru, který je charakterizován hospodářskou soutěží. Kromě toho musí vyřešit problém morálního hazardu a zaručit, že státní podpora nebude použita k financování protisoutěžního chování.
(94)
Soubor opatření dostatečným způsobem řeší problém morálního hazardu. Spořitelna se zavázala k rozsáhlému zcizení rentabilních podniků, které nesouvisejí s hlavním oborem podnikání. Mezi ně patří majetkové účasti na těchto velkých […] spořitelny: […], […], RW Holding AG, S ProFinanz Versicherungsmakler GmbH, Schufa Holding AG a Neue Leben Pensionsverwaltung AG.
(95)
Německo předložilo podrobný časový plán pro plánovaná zcizení a zavázalo se jmenovat svěřenského správce, který má zaručit, že tyto závazky budou včas realizovány.
(96)
Při nedodržení přislíbeného časového plánu bude pro zcizení jmenován svěřenský správce pro zcizování. V rámci restrukturalizace spořitelny má být její činnost v určitých zákaznických segmentech omezena. Díky plánovaným opatřením získají soutěžitelé přístup k části velkých podnikových zákazníků a institucionálních zákazníků spořitelny. S ohledem na skutečnost, že se jedná o velké podniky, které v zásadě mají přístup ke kapitálovým trhům, pokládá Komise riziko negativního dopadu opatření na reálnou ekonomiku za zanedbatelné.
(97)
Spořitelna dále během provádění restrukturalizačních opatření nominálně sníží svoji bilanční sumu o [15-20] % rizikově vážených aktiv ([15-20] % bilanční sumy) a o [10-15] % při zohlednění budoucího růstu (5 % bilanční sumy). Tohoto snížení má být dosaženo zejména ukončením investic do SAA a ABS, ukončením obchodování na vlastní účet ([6-8] % rizikově vážených aktiv, [6-8] % bilanční sumy) a redukcí velkých úvěrů a zkrácením úvěrových linek institucionálních zákazníků ([5-7] % rizikově vážených aktiv, [5-7] % bilanční sumy).
(98)
S ohledem na výši podpor pro spořitelnu (3,3 % rizikově vážených aktiv) je tato opatření možné považovat s ohledem na redukci velikosti a rozsahu obchodních činností spořitelny za dostatečná. Spořitelna je činná pouze v hospodářském prostoru Kolín nad Rýnem-Bonn, kde má podstatné ([18-23] - [30-35] % podle produktu), nikoliv však dominantní postavení. Kromě toho nebyla spořitelna ve svých klíčových obchodních segmentech nikdy cenovým vůdcem. Dodatečná opatření, jejichž cílem by byla další redukce tržního podílu spořitelny v hlavním oboru činnosti, tj. segmentu soukromých zákazníků, se proto z následujících důvodů nezdají být smysluplná. Hlavní obor činnosti nevedl k problémům spořitelny. Dále Německo dostatečným způsobem prokázalo, že provedení takovýchto dostatečných opatření by bylo obtížné a spojené s nepřiměřeně vysokými náklady, které by negativně ovlivnily ziskovost spořitelny a ohrozily její dlouhodobou rentabilitu. Takováto opatření by měla dále negativní dopad na hlavní obchodní segmenty spořitelny, tedy obchodní činnost s malými a středními podniky a soukromými zákazníky, které však nebyly příčinou obtíží spořitelny. S ohledem na omezené alternativní možnosti financování u těchto skupin zákazníků a na rozhodovací praxi Komise, která je zaměřena na zachování úvěrování reálné ekonomiky, zastává Komise názor, že další omezení obchodní činnosti spořitelny by poškodila její hlavní obchodní činnost, a tím by poškodila jak spořitelnu, tak i trhy, které obsluhuje.
(99)
Komise dále bere na vědomí závazky týkající se chování předložené spořitelnou a Německem. Tyto závazky zahrnují zákaz cenového vůdcovství a zákaz využívat státní podporu pro reklamu, takže spořitelna nemůže využít podporu pro financování protisoutěžního tržního chování. V souladu s bodem 40 sdělení o restrukturalizaci zaručuje dále zákaz převzetí, že státní podpora nebude použita pro převzetí soutěžitelů.
(100)
Je možné dojít k závěru, že druh a rozsah opatření navrhovaných spořitelnou je dostatečný a přiměřený, aby zamezil případným narušením hospodářské soutěže. Restrukturalizační plán spořitelny proto splňuje ustanovení sdělení o restrukturalizaci týkající se rentability, sdílení nákladů a opatření k zmírnění narušení hospodářské soutěže a odstraňuje pochybnosti uvedené v rozhodnutí o zahájení řízení.
8.2.3 Kontrola
(101)
Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musejí být pravidelně předkládány zprávy, aby Komise mohla zkontrolovat, zda je restrukturalizační plán řádně prováděn. Německo jmenuje svěřenského správce pro kontrolou, který bude každých šest měsíců předkládat kontrolní zprávu. První zprávu je třeba předložit v únoru 2011. Podle názoru Komise je tedy zaručena řádná kontrola provádění restrukturalizačního plánu.
(102)
Restrukturalizační plán popsaný v oddíle 4 tohoto rozhodnutí je v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
9. ZÁVĚR
(103)
Restrukturalizační opatření jsou způsobilá umožnit spořitelně znovuobnovení její dlouhodobé rentability, jsou dostatečná, pokud jde o sdílení nákladů, a vhodným způsobem a přiměřeně brání účinkům uvedených opatření podpory, která by poškozovala hospodářskou soutěž. Z tohoto důvodu odpovídá restrukturalizační plán podle názoru Komise kritériím sdělení o restrukturalizaci, takže opatření restrukturalizace mohou být považována za slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU. Kapitálové injekce proto mohou být povoleny v souladu s restrukturalizačním plánem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Podpora na restrukturalizaci poskytnutá společnosti Sparkasse KölnBonn jejími veřejnými podílníky je státní podporou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
S výhradou provedení restrukturalizačního plánu a dodržení závazků uvedených v přílohách I, II a III je podpora slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 29. září 2010.