RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 349/2012
af 16. april 2012
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af vinsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Tidligere undersøgelser og gældende foranstaltninger
(1)
Ved Rådets forordning (EF) nr. 130/2006 (2) (»den oprindelige forordning«) indførtes en endelig antidumpingtold på mellem 0 % og 34,9 % på importen af vinsyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). Det skal erindres, at den endelige antidumpingtold på vinsyre fremstillet af den eksporterende producent fra Kina, Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (»Hangzhou Bioking«), var på 0 %, mens tolden varierede mellem 4,7 % og 34,9 % for de øvrige eksporterende producenter fra Kina.
(2)
Efter en fornyet undersøgelse, der blev indledt på baggrund af grundforordningens artikel 11, stk. 3, ændrede Rådet den 22. februar 2008 anvendelsesområdet for ovennævnte foranstaltninger ved forordning (EF) nr. 150/2008 (3).
(3)
Den 16. april 2012 ændrede Rådet ved forordning (EU) nr. 332/2012 (4) foranstaltningerne vedrørende Hangzhou Bioking efter en fornyet undersøgelse af de gældende foranstaltninger vedrørende Hangzhou Bioking på baggrund af artikel 2, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1515/2001 som følge af WTO-Appelinstansens rapport med titlen »Mexico - Definitive Anti-dumping Measures on Beef and Rice« (5), i henhold til hvilken det blev konstateret i stk. 305 og 306, at en eksporterende producent, som ikke blev anset for at foretage dumping i den oprindelige undersøgelse, skal udelukkes fra anvendelsesområdet i forbindelse med den endelige foranstaltning, der blev indført som følge af en sådan undersøgelse, og ikke kan gøres til genstand for en administrativ undersøgelse eller en fornyet undersøgelse, der skyldes ændrede omstændigheder.
(4)
Den undersøgelse, der førte til de foranstaltninger, der blev indført ved den oprindelige forordning, vil herefter blive omtalt som »den oprindelige undersøgelse«.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse
(5)
Den 27. oktober 2009 modtog Kommissionen efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (6) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen blev fremsat af følgende producenter (»ansøgerne«): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. og Comercial Quimica Sarasa SL., som tilsammen tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde mere end 50 %, af den samlede produktion af vinsyre i Unionen.
(6)
Anmodningen var begrundet med, at udløbet af de foranstaltninger, der var indført på importen af vinsyre med oprindelse i Kina, sandsynligvis ville medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning af en udløbsundersøgelse
(7)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse og offentliggjorde den 26. januar 2011 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (7) om indledningen af en udløbsundersøgelse, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 (»indledningsmeddelelsen«).
4. Parallelle sager
(8)
Kommissionen offentliggjorde også en meddelelse den 29. juli 2011 om indledningen af en antidumpingprocedure (8) i henhold til artikel 5 i forbindelse med importen af vinsyre med oprindelse i Kina, der var begrænset til en af de kinesiske eksporterende producenter, Hangzhou Bioking.
(9)
Kommissionen offentliggjorde samme dag en meddelelse om indledningen af en delvis interimsundersøgelse (9), jf. grundforordningens artikel 11, stk. 3, vedrørende antidumpingforanstaltninger på importen af vinsyre med oprindelse i Kina, begrænset til undersøgelsen af dumpingaspektet for så vidt angår to kinesiske eksporterende producenter, nemlig Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, og Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.
5. Undersøgelse
5.1. Nuværende undersøgelsesperiode og betragtet periode
(10)
Undersøgelsen af, om der fortsat finder dumping sted, omfattede perioden fra 1. januar 2010 til 31. december 2010 (»nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udgangen af den fornyede undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
5.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(11)
Kommissionen underrettede officielt ansøgerne, de øvrige kendte EU-producenter, de eksporterende producenter, importørerne og de brugere i Unionen, som den vidste var berørt af sagen, deres organisationer samt repræsentanterne for det pågældende eksporterende land om indledningen af udløbsundersøgelsen.
(12)
Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(13)
På grund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter fra Kina, ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører og EU-producenter, som var omfattet af denne undersøgelse, blev det i indledningsmeddelelsen planlagt, at der skulle anvendes stikprøveudtagning, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17 anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i denne.
(14)
I betragtning af de modtagne besvarelser blev det besluttet at anvende stikprøveudtagning i forbindelse med EU-producenterne. Der var ingen ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Med hensyn til de eksporterende producenter fra Kina var der kun to eksporterende producenter, som erklærede sig rede til at samarbejde i undersøgelsen. Følgelig blev det besluttet, at der ikke var behov for stikprøveudtagning blandt producenterne.
(15)
Seks EU-producenter afgav de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen, og indvilligede i at indgå i stikprøven. På baggrund af de oplysninger, som EU-producenterne indsendte, udtog Kommissionen en stikprøve på fire EU-producenter, som blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenen med hensyn til salgsmængde af samme vare i Unionen. Deres samlede salgsmængde udgjorde 61 % af salgsmængden på EU-markedet.
(16)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de fire EU-producenter i stikprøven, to brugere i Unionen og to eksporterende producenter i Kina. Desuden indsendte to samarbejdsvillige EU-producenter de nødvendige generelle oplysninger til skadesanalysen.
(17)
Eksporten fra Hangzhou Bioking, hvis individuelle dumpingmargin i den oprindelige undersøgelse var nul, er blevet udelukket fra både dumping- og skadesanalysen, inklusive sandsynligheden for fortsat dumping og risikoen for fornyet skade som følge af importen til dumpingpriser. Analysen i denne fornyede undersøgelse blev derfor baseret på eksporten af den pågældende vare fra Kina til Unionen i NUP med undtagelse af eksporten fra producenten Hangzhou Bioking og omtales også som »eksport, der er underlagt foranstaltninger« i denne forordning.
(18)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter:
-
Comercial Quimica Sarasa SL
-
Alcoholera Vinícola Europea S.A.
-
Distillerie Mazzari SpA
-
Distillerie Bonollo SpA
b)
Eksporterende producenter i Kina:
-
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd
-
Ninghai Organical Chemical Factory
c)
Brugere:
-
Danisco A/S
-
Kerry (NL) B.V.
d)
Producent i referencelandet:
-
Tarcol S.A., Argentina.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(19)
Den vare, der er genstand for denne fornyede undersøgelse, er den samme som i forordning (EF) nr. 150/2008, der ændrede anvendelsesområdet for de foranstaltninger, der blev indført ved den oprindelige forordning, som ovenfor forklaret. Den pågældende vare er vinsyre, bortset fra D-(-)-vinsyre med en negativ optisk rotation på mindst 12,0 grader, målt i en vandig opløsning i henhold til metoden i Den Europæiske Farmakopé, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2918 12 00 (Taric-kode 2918120090) og med oprindelse i Kina (»den pågældende vare«).
(20)
Det blev bekræftet i den fornyede undersøgelse, at den pågældende vare, der importeres til EU-markedet, og varer fremstillet og solgt af de eksporterende producenter på hjemmemarkederne, såvel som varer fremstillet og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål som i den oprindelige undersøgelse (»samme vare«). Varerne anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT DUMPING
1. Indledende bemærkninger
(21)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om der var sandsynlighed for, at udløbet af de gældende foranstaltninger ville føre til fortsat eller fornyet dumping.
(22)
Som nævnt i betragtning 13 blev det planlagt i indledningsmeddelelsen, at der skulle anvendes stikprøveudtagning i betragtning af de potentielt mange eksporterende producenter i forbindelse med denne fornyede undersøgelse. Ud af de 20 kendte eksporterende producenter var der kun to virksomheder, som begge var indrømmet markedsøkonomisk behandling, som gav sig til kende og indvilligede i at samarbejde. Disse to virksomheder dækker størstedelen af importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen i NUP med undtagelse af eksporten fra virksomheden Hangzhou Bioking, hvis individuelle dumpingmargin i den oprindelige undersøgelse var nul.
2. Dumping af import i NUP
2.1. Referenceland
(23)
Da Kina er et land med overgangsøkonomi, skal den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller en beregnet værdi i et passende tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(24)
Som i den oprindelige undersøgelse blev Argentina foreslået som egnet referenceland i indledningsmeddelelsen med henblik på at fastsætte den normale værdi. Interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger til det hensigtsmæssige i dette valg.
(25)
En industriel bruger af vinsyre gjorde opmærksom på nogle begrænsninger i forbindelse med valget af Argentina som referenceland og indvendte, at det ikke burde være den eneste reference i forbindelse med fastsættelsen af den normale værdi. Den pågældende part nævnte især de påståede forskelle i produktionsprocesserne mellem Kina og Argentina, den begrænsede årlige produktionsmængde sammenlignet med produktionen på verdensplan og valutakursudsvingene. Ingen af disse argumenter blev imidlertid underbygget af dokumentation.
(26)
Under alle omstændigheder blev de forskellige produktionsprocesser i Argentina og Kina og den deraf følgende indvirkning på omkostningerne og værdiansættelsen i forbindelse med den pågældende vare nøje overvejet i den oprindelige undersøgelse, og det blev konstateret, at det ikke ændrede på varernes sammenlignelighed, og at de blev anset for at svare til hinanden. Da den industrielle brugers argument ikke indeholdt noget nyt element, og påstandene ikke blev underbygget, afvises disse. Resultaterne af den nuværende udløbsundersøgelse bekræfter resultaterne i den oprindelige undersøgelse, dvs. at forskellene i produktionsprocesserne ikke havde indflydelse på varernes sammenlignelighed.
(27)
Argentinas årlige begrænsede produktion sammenlignet med verdensmarkedet for vinsyre er ikke et relevant argument, når man vurderer, om et bestemt marked er egnet til fastsættelsen af normal værdi i et referenceland. Undersøgelsen bekræftede faktisk, at Argentina er et åbent og konkurrencedygtigt marked med mindst to erhvervsdrivende. Argumentet blev derfor afvist.
(28)
Påstanden om betydelige valutakursudsving mellem regionerne blev ikke dokumenteret. Dertil kommer, at kontrollen på stedet ikke medførte noget, der tyder på en forvridning af valutakurserne mellem regionerne. Argumentet blev derfor også afvist.
(29)
Som i den oprindelige undersøgelse blev det således konkluderet, at Argentina var et egnet referenceland, på baggrund af hvilket der kunne fastsættes en normal værdi.
(30)
To kendte argentinske virksomheder blev kontaktet, men kun den ene indvilligede i at samarbejde, besvare spørgeskemaet og acceptere et kontrolbesøg. Virksomhedens taloplysninger blev anvendt til fastsættelsen af den normale værdi.
2.2. Normal værdi
(31)
For de to virksomheder, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse, er den normale værdi blevet fastsat ud fra deres respektive oplysninger. Kommissionen undersøgte i henhold til grundforordningens artikel 2, om hjemmemarkedssalget af vinsyre til uafhængige kunder var repræsentativt i NUP, dvs. om salgsmængden af den vare, der er beregnet til hjemmemarkedsforbrug, udgør 5 % eller mere af deres eksport af den pågældende vare til Unionen.
(32)
For en virksomhed, der var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling, måtte den normale værdi beregnes, da dens hjemmemarkedssalg ikke var tilstrækkeligt til at blive anset for repræsentativt, jf. betragtning 31. Derfor blev den normale værdi beregnet ved at anvende virksomhedens fremstillingsomkostninger plus salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) samt fortjenesten på hjemmemarkedssalget i normal handel.
(33)
For den anden virksomhed, der var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi fastsat ud fra de priser, der blev betalt af uafhængige kunder i eksportlandet, da hjemmemarkedssalget var repræsentativt og havde fundet sted i normal handel.
(34)
For de virksomheder, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, blev den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsat på grundlag af oplysninger fra den samarbejdende producent i referencelandet.
(35)
Derfor blev hjemmemarkedssalget til uafhængige kunder i referencelandet også vurderet i overensstemmelse med kriteriet i grundforordningens artikel 2. Kommissionen kunne efterprøve, at dette salg skete i tilstrækkelige mængder og i normal handel og kunne således blive anvendt til at fastslå normal værdi for de virksomheder, som ikke var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling.
2.3. Eksportpris
(36)
For de samarbejdsvillige eksporterende producenters vedkommende blev al eksport til Unionen solgt direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen blev fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
(37)
Med hensyn til eksportprisen for alle andre producenter i Kina blev oplysningerne taget fra importstatistikkerne i databasen i artikel 14, stk. 6.
2.4. Sammenligning
(38)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(39)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter blev der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, i form af justeringer taget behørigt hensyn til visse forskelle i transport- og forsikringsomkostninger, afgifter og kreditomkostninger, som påvirkede priserne og deres sammenlignelighed.
(40)
For at kunne foretage en rimelig sammenligning af den normale værdi ab fabrik fra referencelandet og eksportprisen nævnt i betragtning 37 blev cif-eksportpriserne justeret til et niveau ab fabrik ved at anvende oplysninger, der er indsamlet under kontrolbesøgene.
2.5. Dumpingmargen
(41)
Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit for eksportprisen.
(42)
For de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse, viste denne sammenligning, at disse virksomheder fortsatte med dumping, om end på et lidt lavere niveau.
(43)
Den beregnede resttold viste et betydeligt dumpingniveau, som endog lå over niveauet i den oprindelige undersøgelse.
3. Sandsynligheden for fortsat dumping
(44)
I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fortsat dumping ligeledes undersøgt.
(45)
I den forbindelse blev følgende elementer undersøgt: mængden af og priserne på den dumpede import fra Kina, produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina, EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft.
3.1. Mængden af og priserne på den dumpede import fra Kina
(46)
Efter indførelsen af endelige foranstaltninger i januar 2006 fortsatte dumpingimporten fra Kina med at stige og steg fra 3 034 ton i 2007 til 3 649 ton i NUP, dvs. en stigning på ca. 20 %. Samtidig øgedes markedsandelen af dumpingimport fra Kina med 1,0 procentpoint i den betragtede periode fra 12,6 % i 2007 til 13,5 % i NUP.
(47)
I samme periode forblev priserne på dumpingimport fra Kina relativt stabile med en stigning på 12,6 % mellem 2007 og 2008 efterfulgt af en konstant nedgang i 2009 og i NUP og nåede i sidstnævnte periode ned på niveauet fra 2007.
3.2. Produktionskapaciteten og den uudnyttede kapacitet i Kina
(48)
For så vidt angår den samlede produktionskapacitet af vinsyre i Kina tyder forskellige informationskilder, der er offentligt tilgængelige (10), på en produktionskapacitet som generelt er større end efterspørgslen på det kinesiske hjemmemarked.
(49)
Den samlede produktionsmængde i Kina er blevet anslået til ca. 25 000 ton under hensyntagen til de oplysninger, der er indsamlet på stedet i løbet af undersøgelsen, og de efterfølgende markedsundersøgelser (11). Det kinesiske marked er begrænset, sammenlignet med den kapacitet, der er til rådighed i Kina, og har et anslået forbrug på 5 000 ton.
(50)
Desuden er der tydelige tegn på, at kapaciteten i Kina endog er højere end de 25 000 ton. Faktisk steg den samlede kapacitet for de to samarbejdsvillige kinesiske eksportører med mere end 200 %, hvis man sammenligner oplysningerne fra den oprindelige undersøgelsesperiode med den nuværende undersøgelsesperiode. Den tilsvarende uudnyttede kapacitet var på ca. 20 % af den samlede kapacitet i NUP.
(51)
Endvidere fremgår det af oplysningerne, der stammer fra uddrag af de rapporter, der er nævnt i betragtning 48, og af offentligt tilgængelige oplysninger, at der blev etableret mindst to nye producenter af vinsyre i 2007.
(52)
På den baggrund er det klart, at kapaciteten i Kina er skæv i forhold til det hjemlige forbrug, hvilket bekræfter, at de kinesiske producenter har et klart behov for at øge deres position på eksportmarkederne.
3.3. EU-markedets og andre tredjelandsmarkeders tiltrækningskraft
(53)
Af de oplysninger, der er indsamlet hos de samarbejdsvillige virksomheder fremgår det, at prisniveauet over for tredjelande er i tråd med det prisniveau, som de vil kunne opnå på EU-markedet. Som nævnt ovenfor er der en betydelig produktionsmæssig overkapacitet på det kinesiske hjemmemarked, hvilket tyder på, at der er et udtalt og naturligt behov for at finde alternative markeder, som kan absorbere denne overskydende produktionskapacitet.
(54)
EU-markedet er langt det største i verden med ca. 40 % af det globale forbrug af vinsyre, og det stiger stadig jf. betragtning 60. Det er også klart ud fra de oplysninger, der blev indsamlet under undersøgelsen, at kinesiske virksomheder har vist en stor interesse i at udbygge deres tilstedeværelse på det største marked i verden og opretholde en betydelig markedsandel på EU-markedet.
4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
(55)
På grundlag af ovenstående resultater kan det konkluderes, at betydelige importmængder fra Kina stadig importeres til dumpingpriser, og at der er en stor sandsynlighed for fortsat dumping. I betragtning af den potentielle uudnyttede kapacitet i Kina, herunder de nye producenter, der dukkede op på det kinesiske marked, og den omstændighed, at EU-markedet er det største marked i verden med attraktive priser, kan det konkluderes, at de kinesiske eksportører sandsynligvis øger deres eksport yderligere til Unionen til dumpingpriser, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov til at udløbe.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(56)
I NUP blev samme vare fremstillet af ni producenter i Unionen. Af disse ni producenter samarbejdede seks producenter fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen, de indsendte formularer i forbindelse med stikprøveudtagningen og anmodede om at indgå i stikprøven. Det konstateredes, at disse seks producenter tegnede sig for en stor del af den samlede EU-produktion - i dette tilfælde mere end 73 % - af samme vare. Som nævnt i betragtning 57 omtales de ni producenter, der havde leveret de oplysninger, der var anført i anmodningen om den fornyede undersøgelse, herefter som »EU-erhvervsgrenen«, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(57)
Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på følgende to niveauer:
-
De makroøkonomiske elementer (produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, produktivitet, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev vurderet for EU-produktionen som helhed på grundlag af oplysninger fra de producenter, der gav sig til kende i forbindelse med stikprøveundersøgelsen, og for de øvrige tre EU-producenters vedkommende blev der foretaget et skøn på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse.
-
Analysen af de mikroøkonomiske elementer (gennemsnitlige enhedspriser, lagre, lønninger, rentabilitet, investeringsafkast, likviditet, evnen til at rejse kapital og investeringer) blev gennemført for EU-producenterne i stikprøven på grundlag af deres oplysninger.
(58)
Det skal bemærkes, at EU-markedet for vinsyre kendetegnes ved et relativt lavt antal producenter, for det meste små og mellemstore virksomheder i Italien og Spanien. Med undtagelse af en producent i Spanien, som kun fremstiller vinsyre, er alle andre producenter vertikalt integreret, og hovedaktiviteten er fremstilling af alkohol fra vinbærme, der er en proces, hvorved vinsyre fremstilles som et biprodukt.
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. Forbrug på EU-markedet
(59)
EU-forbruget blev beregnet ud fra EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet, den kinesiske database for eksportoplysninger, Eurostats oplysninger om importmængden til EU-markedet og for de øvrige EU-producenters vedkommende på basis af skøn foretaget på grundlag af oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse.
(60)
EU-forbruget af vinsyre steg med 11 % mellem 2007 og NUP. Nærmere bestemt faldt efterspørgslen fra 2007 til 2009 med 15 %. I NUP nåede EU-forbruget imidlertid op på 29 964 ton, hvilket er en betydelig stigning på 26 procentpoint i forhold til det foregående år. Denne stigning kan forklares med den høje priselasticitet for vinsyre. Når priserne er lave, som det var tilfældet i NUP, kan vinsyre anvendes i andre anvendelser som erstatning for andre kemiske råmaterialer, f.eks. citron- og æblesyre, hvilket medførte en stigning i det samlede EU-forbrug.
Tabel 1
2007
2008
2009
NUP
Samlet EU-forbrug (ton)
26 931
25 333
22 983
29 964
Indeks
100
94
85
111
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, den kinesiske database for eksportoplysninger, Eurostat.
2. Mængde, markedsandel og priser på importen fra Kina
2.1. Mængde og markedsandel
(61)
Udtrykt i mængde steg importen af den pågældende vare fra Kina til Unionen med 45 % i den betragtede periode. Den udgjorde 8 495 ton i NUP svarende til en markedsandel på 28,4 %.
(62)
Importmængden af vinsyre til Unionen fra kinesiske eksportører, som er underlagt antidumpingforanstaltninger, steg med 20 % og nåede op nå 3 649 ton i NUP svarende til en markedsandel på 12,2 %, hvilket er en stigning fra 11,3 % i begyndelsen af den betragtede periode. Den resterende import, 4 846 ton, kom fra en kinesisk eksportør, der var underlagt en told på 0 %, og som også øgede sin andel i den samlede kinesiske eksport til Unionen i den betragtede periode (+ 9 procentpoint).
Tabel 2
2007
2008
2009
NUP
Importmængde fra Kina underlagt foranstaltninger (ton)
3 035
3 042
2 945
3 649
Indeks = 100
100
100
97
120
Markedsandel for importen fra Kina underlagt foranstaltninger (ton)
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Indeks = 100
100
106
113
107
2.2. Priser og underbud
(63)
Følgende tabel viser udviklingen af de gennemsnitlige priser, cif EU's grænse, på importen fra Kina, der er underlagt foranstaltninger, og de relevante gennemsnitlige salgspriser hos EU-erhvervsgrenen.
Tabel 3
2007
2008
2009
NUP
Prisen på kinesisk import underlagt foranstaltninger (EUR/ton)
1 834
2 060
1 966
1 819
Indeks = 100
100
112
107
99
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, databasen i. artikel 14, stk. 6.
(64)
Den gennemsnitlige enhedssalgspris på kinesisk eksport, der er underlagt foranstaltninger på cif-niveau, nåede 1 819 EUR/ton svarende til en stigning på 20 % i den betragtede periode.
(65)
Med hensyn til salgsprisen på EU-markedet for vinsyre i NUP blev der foretaget en sammenligning mellem priserne for vinsyre fremstillet og solgt af EU-erhvervsgrenen og priserne for importen fra Kina underlagt foranstaltninger. Salgspriserne for EU-erhvervsgrenen var priserne over for uafhængige kunder, i givet fald justeret til ab fabriksniveau, dvs. ekskl. fragtomkostninger i Unionen og efter fradrag af nedslag og rabatter. Disse priser blev sammenlignet med de ovennævnte kinesiske eksporterende producenters salgspriser, netto, uden rabatter og om nødvendigt justeret til cif-priser, frit EU's grænse med passende justering for toldklareringsomkostninger og omkostninger påløbet efter importen. Unionens vejede gennemsnitlige salgspris i NUP var på 2 496 EUR/ton.
(66)
Sammenligningen for hver enkelt type viste, at i NUP blev importen fra Kina af den pågældende vare underlagt foranstaltninger solgt i Unionen til priser, som i betydelig grad underbød EU-erhvervsgrenens priser udtrykt som en procentsats af sidstnævnte, nemlig med 32,6 %.
3. Import fra andre tredjelande
(67)
Følgende tabel viser udviklingen af importen fra andre tredjelande i den betragtede periode med hensyn til mængde og markedsandel og gennemsnitsprisen på denne import.
Tabel 4
2007
2008
2009
NUP
Importmængde fra andre lande (ton)
590
135
156
845
Indeks = 100
100
23
26
143
Markedsandel for importerede varer fra andre tredjelande
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Indeks = 100
100
24
31
129
Importpris (EUR/ton)
2 503
2 874
2 300
2 413
Kilde: Eurostat, databasen i artikel 14, stk. 6.
(68)
Importmængden til Unionen fra andre tredjelande af vinsyre steg i den betragtede periode med 43 % og nåede op på 845 ton i NUP. Prisen på denne import er forholdsvis høj og ligger betydeligt over de forskellige priser fra Kina og kun lidt over det gennemsnitlige prisniveau for EU-erhvervsgrenen. Eksporten fra andre tredjelande kan imidlertid anses for marginal, eftersom den kun udgjorde en markedsandel på 2,8 % i NUP til trods for den kraftige procentmæssige stigning i slutningen af den betragtede periode.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(69)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, blev alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode, undersøgt.
4.1. Indledende bemærkninger
(70)
Til trods for anvendelsen af stikprøveudtagning i forbindelse med EU-erhvervsgrenen er skadesindikatorerne i forbindelse med skadesanalysen blevet fastsat på to niveauer som nævnt i betragtning 57.
4.2. Makroøkonomiske elementer
a) Produktion
(71)
EU-produktionen steg med 5 % mellem 2007 og NUP. Nærmere bestemt steg den med 19 procentpoint mellem 2009 og NUP til ca. 30 500 ton efter et kraftigt fald mellem 2007 og 2009 på 14 %. Et øget produktionsniveau har gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at begrænse stigningen i produktionsomkostningerne og har haft en positiv indvirkning på den overordnede rentabilitet hos EU-erhvervsgrenen.
Tabel 5
2007
2008
2009
NUP
Produktion i mængde (ton)
29 000
27 500
25 000
30 588
Indeks = 100
100
95
86
105
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
b) Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(72)
EU-producenternes produktionskapacitet faldt med 2 % i den betragtede periode.
(73)
Kapacitetsudnyttelsen var på 63 % i 2007 og faldt til 56 % i 2009 for at nå op på 68 % i NUP. Den lavere udnyttelse i 2009 afspejlede de negative virkninger af krisen. Den samlede kapacitetsudnyttelse steg med 8 % i den betragtede periode, hvilket medførte en yderligere udvanding af de faste omkostninger.
Tabel 6
2007
2008
2009
NUP
Produktionskapacitet (ton)
46 000
46 000
45 000
45 000
Indeks = 100
100
100
98
98
Kapacitetsudnyttelse
63 %
60 %
56 %
68 %
Indeks = 100
100
95
88
108
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
c) Salgsmængde
(74)
EU-producenternes salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet steg let i NUP med 1 %. Først faldt den med 11 % mellem 2007 og 2008 efterfulgt af en yderligere nedgang på 9 % i 2009 for næsten at nå op på det samme niveau ved udgangen af den betragtede periode som for begyndelsen af den betragtede periode og udviste således store udsving hovedsageligt som følge af den økonomiske krise i 2008 og 2009.
Tabel 7
2007
2008
2009
NUP
Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne parter i Unionen (ton)
20 489
18 165
16 709
20 623
Indeks = 100
100
89
82
101
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
d) Markedsandel
(75)
I den betragtede periode gik EU-producenternes markedsandel tilbage med 7,3 procentpoint, og den faldt således fra 76,1 % i 2007 til 68,8 % i NUP. Dette tab af markedsandele viser, at EU-erhvervsgrenens salg ikke kunne udvikle sig i samme hastighed i den betragtede periode til trods for en stigning i forbruget, men forblev nogenlunde stabilt.
Tabel 8
2007
2008
2009
NUP
EU-producenternes markedsandel
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Indeks = 100
100
94
95
90
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, anmodningen om en fornyet undersøgelse og Eurostat.
e) Vækst
(76)
Mellem 2007 og NUP, hvor EU-forbruget steg med 11 %, forblev EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet stabilt, og EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 10 %. Det konkluderedes således, at EU-producenterne ikke kunne drage fordel af væksten på markedet.
f) Beskæftigelse
(77)
EU-erhvervsgrenens beskæftigelse gik tilbage med 28 % mellem 2007 og NUP. Mere specifikt faldt antallet af ansatte betydeligt fra 320 i 2007 og 2008 til 280 i 2009 og 230 i NUP. Faldet i 2009 afspejler omstruktureringsbestræbelserne hos en række EU-producenter.
Tabel 9
2007
2008
2009
NUP
Beskæftigelse (ansatte)
320
320
280
230
Indeks = 100
100
100
88
72
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
g) Produktivitet
(78)
EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som årlig produktion (i ton) pr. ansat steg med 47 % i den betragtede periode. Det viser, at produktionen steg med 5 %, mens beskæftigelsen faldt med 28 %, og er en indikator for EU-erhvervsgrenens øgede effektivitet. Dette ses især tydeligt i NUP, hvor produktionen gik frem, mens beskæftigelsesniveauet fortsat gik tilbage, og produktiviteten var 48 procentpoint højere end i 2009.
Tabel 10
2007
2008
2009
NUP
Produktivitet (ton pr. ansat)
90
85
89
132
Indeks = 100
100
94
99
147
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
4.3. Oplysninger vedrørende EU-producenterne i stikprøven
h) Faktorer, der påvirker salgspriserne
(79)
De årlige gennemsnitlige salgspriser hos de producenter på EU-markedet, der deltog i stikprøven, over for ikke forretningsmæssigt forbundne kunder steg med 8 % mellem 2007 og 2009, men faldt med 6 % i den betragtede periode, da den årlige gennemsnitlige salgspris i NUP beløb sig til 2 496 EUR/ton i forhold til 2 667 EUR/ton i 2007. Alt efter kvaliteten af vinhøsten er der stor forskel på tilgængeligheden af calciumtartrat, der fremstilles af vinbærme og udgør 66 % af de samlede omkostninger ved fremstillingen af vinsyre. Således har gode eller dårlige klimatiske forhold en indvirkning på den samlede forsyning af calciumtartrat, hvilket igen har indflydelse på de årlige gennemsnitlige salgspriser. Det bør bemærkes, at 2007 og 2008 ikke var to gode år for vinhøsten, og at de efterfølgende førte til en stigning i råmaterialepriserne og salgspriserne efter produktionsperioden (eftersom det er en sæsonpræget vare, viser virkningerne sig først flere måneder efter høsten). Omvendt var den årlige gennemsnitlige salgspris i NUP 14 % lavere end det foregående år, idet 2009 var et godt år for vinhøsten.
Tabel 11
2007
2008
2009
NUP
Enhedspris på EU-markedet (EUR/ton)
2 667
2 946
2 881
2 496
Indeks = 100
100
110
108
94
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse.
i) Dumpingmargenens omfang og økonomisk genrejsning efter tidligere dumping
(80)
I betragtning af det dumpingniveau, der blev konstateret i denne undersøgelse, kunne der ikke fastslås en egentlig genrejsning efter tidligere dumping, og det konkluderedes, at EU-erhvervsgrenen fortsat er sårbar over for de skadevoldende virkninger af eventuel dumpingimport på EU-markedet. Der mindes om, at i den oprindelige undersøgelse blev der fastslået dumpingmargener på 4,7 % og 10,1 % for de to respektive samarbejdsvillige kinesiske producenter, der var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling. Dumpingmargenen for alle andre virksomheder er på 34,9 %. Desuden blev der jf. betragtning 7 iværksat en antidumpingprocedure begrænset til en kinesisk eksporterende producent, Hangzhou Bioking, som ikke var underlagt foranstaltninger, og det kan ikke udelukkes, at der vil blive fastslået dumping for denne eksporterende producent. Endvidere blev det fastslået som anført i betragtning 48 til 54, at der er sandsynlighed for fortsat dumping hovedsageligt baseret på den overskydende produktionskapacitet i Kina og det ret begrænsede kinesiske hjemmemarked. Med hensyn til genrejsning efter tidligere dumpingimport fra Kina er det vigtigt at minde om, at efter indførelsen af endelige foranstaltninger i januar 2006 fortsatte importen fra Kina, som er underlagt foranstaltninger, med at stige som anført i betragtning 46. Der kunne således ikke konstateres en egentlig genrejsning efter tidligere dumping, og det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen fortsat er sårbar over for de skadevoldende virkninger af eventuel dumpingimport på EU-markedet.
j) Lagerbeholdninger
(81)
Lagerbeholdningen forblev stabil i den betragtede periode med en beskeden stigning på 2 %. Nærmere bestemt steg den kraftigt med 65 % i 2008 som en direkte følge af udviklingen i salget som anført i betragtning 74. Mellem 2008 og NUP faldt lagerbeholdningen, idet salget til ikke forretningsmæssigt forbundne parter steg i samme periode.
Tabel 12
2007
2008
2009
NUP
Slutlagre (ton)
863
1 428
933
879
Indeks = 100
100
165
108
102
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
k) Lønninger
(82)
De gennemsnitlige lønomkostninger steg med 19 % i den betragtede periode til trods for bestræbelserne hos producenterne i stikprøven på at begrænse lønomkostningerne især for de ufaglærte arbejderes vedkommende, hvilket kan ses i nedgangen af den samlede arbejdskraft som anført i betragtning 77.
Tabel 13
2007
2008
2009
NUP
Gennemsnitlige lønninger (EUR)
28 686
31 871
31 574
34 245
Indeks = 100
100
111
110
119
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
l) Rentabilitet og investeringsafkast
(83)
Rentabiliteten for det salg af samme vare i den betragtede periode, som producenterne i stikprøven havde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, udtrykt som en procentdel af nettosalget, steg med mere end seks procentpoint. Nærmere bestemt faldt rentabiliteten hos producenterne i stikprøven med 3,7 procentpoint mellem 2007 og 2008 til et niveau på 7,7 %, hvilket blev anset for at ligge under målfortjenesten, og den steg i 2009 og i NUP og nåede op på 17,6 %.
(84)
Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i brede træk rentabilitetsudviklingen. Det faldt fra 36,4 % i 2007 til 21,9 % i 2008. Det steg til 44,4 % i 2009 og steg igen i NUP til 142,9 %. Generelt forblev investeringsafkastet meget positivt i den betragtede periode.
Tabel 14
2007
2008
2009
NUP
Rentabilitet ved EU-salget (% af nettosalget)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Indeks = 100
100
67
109
153
Investeringsafkast (fortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Index = 100
100
60
122
393
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
m) Likviditet og evne til at rejse kapital
(85)
Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne var positiv og lå på 4,6 mio. EUR i 2007. Den faldt til 1,8 mio. EUR i 2008 og kom sig betydeligt indtil udløbet af den betragtede periode og nåede et niveau på 6,8 mio. EUR i NUP. Likviditeten var generelt positiv i den betragtede periode.
(86)
Der var ingen tegn på, at EU-erhvervsgrenen havde vanskeligt ved at rejse kapital, hvilket især som nævnt i betragtning 58 skyldes, at de fleste af producenterne i stikprøven er en del af større koncerner.
Tabel 15
2007
2008
2009
NUP
Likviditet (EUR)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Indeks = 100
100
39
100
145
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
n) Investeringer
(87)
De årlige investeringer i produktionen af samme vare foretaget af producenterne i stikprøven faldt med 23 % mellem 2007 og NUP. Nærmere bestemt steg den med 5 % i 2007 og 2008, og dernæst steg den yderligere med 32 procentpoint i 2009. Det kraftige fald i investeringerne mellem 2009 og NUP (- 60 procentpoint) kan delvis forklares ved, at de undersøgte virksomheder allerede i den betragtede periode opnåede de planlagte vigtige investeringer, der var nødvendige.
Tabel 16
2007
2008
2009
NUP
Nettoinvesteringer (EUR)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Indeks = 100
100
105
137
77
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
5. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(88)
Analysen af de makroøkonomiske oplysninger viser en stigning i EU-erhvervsgrenens produktion og salg i den betragtede periode. Den konstaterede stigning var ikke dramatisk som sådan, men den skal ses i sammenhæng med stigningen i efterspørgslen mellem 2007 og NUP, som resulterede i, at EU-producenternes markedsandel faldt med 7,3 procentpoint til 68,8 %.
(89)
Samtidig viser de relevante mikroøkonomiske indikatorer en tydelig forbedring af den økonomiske situation hos EU-erhvervsgrenen. Rentabiliteten og investeringsafkastet forblev positivt og likviditeten forblev også positiv i NUP.
(90)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at EU-erhvervsgrenen ikke har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5. Imidlertid skal den overordnede mangel på væsentlig skade i NUP ses i lyset af andre vigtige skadesindikatorer, som udviklede sig negativt i den betragtede periode, især salgspriser, tabt markedsandel og beskæftigelse. Derfor anses EU-erhvervsgrenens situation stadig for at være sårbar og i nogle sammenhænge for at være langt under det niveau, der kunne forventes, hvis den havde genrejst sig helt efter den dumping, der var blevet konstateret i den oprindelige undersøgelse.
F. SANDSYNLIGHED FOR FORNYET SKADE
1. Konsekvenser af den forventede importmængde og de prismæssige virkninger, hvis foranstaltningerne ophæves
(91)
Som konkluderet i betragtning 48 til 52 har de eksporterende producenter i Kina en betydelig uudnyttet kapacitet og et klart potentiale med hensyn til en betydelig forøgelse af deres eksportmængde til EU-markedet, herunder også en omdirigering af eksporten fra andre markeder.
(92)
De cif-eksportpriser til Unionen på vinsyre, som opkræves af de kinesiske eksportører, der i øjeblikket er underlagt foranstaltninger, var betydeligt lavere end EU-erhvervsgrenens priser i NUP og underbød for hver enkelt type med 32,6 %.
(93)
En analyse af den kinesiske eksport (12) af vinsyre til resten af verden efter NUP viser, at mængden heraf gik betydeligt tilbage fra 10 862 ton i NUP til 8 118 ton ved udgangen af juli 2011 (- 25 %). Denne tilbagegang i den kinesiske eksportmængde på 2 744 ton til andre markeder vil kunne skabe en yderligere strøm af kinesisk eksport til EU-markedet.
(94)
I betragtning af de eksisterende uudnyttede kapaciteter for vinsyre i Kina kombineret med EU-markedets tiltrækningskraft som omtalt ovenfor vil eksportører i Kina efter al sandsynlighed forsøge at øge deres markedsandel i Unionen og derved påføre EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. En eventuel stigning i importmængden af vinsyre til dumpingpriser fra Kina ville, hvis der ikke pålægges antidumpingtold på importen af vinsyre med oprindelse i Kina, betyde et endnu voldsommere pristryk for EU-erhvervsgrenen og forvolde væsentlig skade.
(95)
Som anført i betragtning 79 spiller klimaforhold og forhold i forbindelse med høsten til dels en rolle i EU-erhvervsgrenens generelle finansielle situation. Det skal erindres, at vinsyre, som også anvendes af vinproducenter, fremkommer enten som et biprodukt ved fremstillingen af vin, hvilket er tilfældet for de kinesiske eksportører, eller ved kemisk syntese, petrokemiske forbindelser eller ved kulrelaterede blandinger, f.eks. benzen.
(96)
Følgelig skal det endvidere bemærkes, at der ikke findes nogen større begrænsninger i produktionsmængderne for den kinesiske produktion i betragtning af deres syntetiske produktionsmetoder i modsætning til producenterne i EU-erhvervsgrenen, som anvender naturlige råmaterialer, nemlig vinbærme.
(97)
Da EU-erhvervsgrenens rentabilitet til dels er afhængig af klimaforhold, kan den gode rentabilitet, som blev opnået i NUP, ikke anses for at være af varig karakter. Selv i den betragtede periode var EU-erhvervsgrenen ikke altid i stand til at opnå sin målfortjeneste på 8 %. Desuden faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet i den seks måneders periode, der fulgte efter NUP, allerede kraftigt til ca. 3 %, og erhvervsgrenen befandt sig igen i en sårbar situation.
2. Konklusion om sandsynligheden for fornyet skade
(98)
På denne baggrund kan det konkluderes, at en ophævelse af foranstaltningerne efter al sandsynlighed vil medføre en stigning i dumpingeksporten med oprindelse i Kina, hvilket vil føre til et pres i nedadgående retning på EU-erhvervsgrenens priser og en forværring af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Det konkluderes derfor, at en ophævelse af foranstaltningerne over for Kina efter al sandsynlighed vil medføre fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(99)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger over for Kina vil være i strid med Unionens interesser som helhed. Fastlæggelsen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de involverede parters interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.
(100)
Det bør erindres, at vedtagelsen af foranstaltninger ikke blev anset for at være imod Unionens interesser i den oprindelige undersøgelse. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle unødigt negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(101)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der trods konklusionerne om sandsynligheden for fornyet skadevoldende dumping var tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltninger over for importen med oprindelse i Kina.
2. EU-erhvervsgrenens og andre EU-producenters interesser
(102)
EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en generelt levedygtig erhvervsgren. Det blev bekræftet af den positive udvikling i den økonomiske situation, som kunne konstateres i den betragtede periode, delvis som følge af omstruktureringsbestræbelser og de etablerede foranstaltninger. Navnlig forbedrede EU-erhvervsgrenen sin omkostningsstruktur, fortjeneste og produktionsmængde i den betragtede periode.
(103)
Det kan med rimelighed forventes, at EU-erhvervsgrenen fortsat vil drage fordel af opretholdelsen af foranstaltninger. Hvis foranstaltningerne over for importen med oprindelse i Kina ikke opretholdes, er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen igen vil lide væsentlig skade som følge af de store mængder dumpingimport fra Kina, hvilket vil medføre en alvorlig forværring af dens økonomiske situation. Der er faktisk stor sandsynlighed for skadevoldende dumping i betydelige mængder, som EU-erhvervsgrenen ikke vil kunne modstå. EU-erhvervsgrenen vil derfor fortsat drage fordel af en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(104)
I overensstemmelse hermed konkluderes det, at det helt klart vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at antidumpingforanstaltningerne opretholdes.
3. Importørernes interesser
(105)
Der mindes om, at det i de foregående undersøgelser blev fastslået, at virkningerne af indførelsen af foranstaltninger ikke ville blive store. Der var ingen forhandlere eller importører, som samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse. Da der ikke foreligger oplysninger om, at de gældende foranstaltninger i væsentlig grad påvirkede importørerne, konkluderes det, at en fortsættelse af foranstaltningerne ikke i væsentligt omfang vil påvirke EU-importørernes interesser.
4. Brugernes interesser
(106)
Vinsyre anvendes hovedsageligt inden for vin- og fødevareindustrien som et tilsætningsstof i føde- og drikkevarer og i bygge- og anlægsindustrien som et brandhæmmende middel i forbindelse med gipsfremstilling.
(107)
Alle kendte brugere er blevet kontaktet i forbindelse med denne undersøgelse.
(108)
Der var intet samarbejde fra brugerne i bygge- og anlægsindustrien. Som anført i den oprindelige undersøgelse udgør vinsyre mindre end 2 % af omkostningerne ved gipsprodukter, hvor det anvendes. Det blev derfor konkluderet, at fortsættelsen af foranstaltningerne vil have en ubetydelig indflydelse på omkostningerne og på bygge- og anlægsindustriens konkurrencemæssige situation.
(109)
To større importører/brugere fra fødevaresektoren samarbejdede fuldt ud i forbindelse med proceduren. Det kunne fastslås, at begge virksomheder var rentable, herunder deres varer, hvortil den pågældende vare blev anvendt som et af råmaterialerne. Derudover udgjorde salget af de fremstillede varer, hvortil den pågældende vare blev anvendt, kun en mindre procentdel af deres samlede omsætning. Det kan således konkluderes, at fortsættelsen af foranstaltningerne ikke i urimelig grad vil berøre brugerne i fødevareindustrien. Desuden var det vigtigt for disse brugere, at der fandtes forskellige forsyningskilder for den pågældende vare.
5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(110)
I betragtning af alle ovenstående forhold konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grund til ikke at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(111)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de nuværende foranstaltninger på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina opretholdes. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.
(112)
En bruger fra bygge- og anlægsindustrien hævdede, at forlængelsen af de gældende foranstaltninger ville medføre en mangel på den pågældende vare, eventuelt øge produktionsomkostningerne og således medføre stigende priser på de færdige produkter. Der blev ikke forelagt nogen dokumentation for disse påstande. Som følge af den manglende dokumentation for påstandene kombineret med det manglende samarbejde fra brugerne fra bygge- og anlægsindustrien var det derfor ikke muligt at kontrollere disse påstande.
(113)
To brugere fra fødevaresektoren, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, hævdede, at indvirkningen af en fortsættelse af foranstaltningerne på fødevareindustrien ikke havde været tilstrækkeligt overvejet, og en af disse brugere anmodede om en høring med høringskonsulenten.
(114)
Under høringen var denne bruger ikke uenig i konklusionen om, at en fortsættelse af foranstaltningerne ikke generelt ville påvirke virksomhedens rentabilitet negativt som helhed, men hævdede, at indvirkningen af rentabiliteten på denne særlige produktionslinje, hvortil den pågældende vare blev anvendt, og som kun udgør en mindre procentdel af den samlede omsætning, efter dennes opfattelse ville være betydelig. Brugeren hævdede også, at hjemmemarkedspriserne for vinsyre var steget kraftigt efter undersøgelsesperioden, og at disse prisniveauer ville reducere varens rentabilitet i betydeligt omfang. Ikke desto mindre benægtede denne bruger ikke, at prisstigningen var en følge af den manglende råmaterialeforsyning på EU-markedet, hvis niveau svinger regelmæssigt afhængigt af høsten og derfor ikke kan anses for at være af varig karakter eller anses for at være forårsaget af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(115)
Den anden samarbejdsvillige bruger gjorde indvendinger over for en forlængelse af foranstaltningerne med argumenter af lignende art under en høring med det undersøgende udvalg. Således måtte disse argumenter også afvises (jf. ovennævnte betragtning).
(116)
En samarbejdende kinesisk eksporterende producent fremførte, at EU-erhvervsgrenen ikke længere kunne anses for at være sårbar, at den væsentligste årsag til påvirkningen af EU-erhvervsgrenens situation var tæt knyttet til klimaforhold, og at det følgelig talte imod en fortsættelse af foranstaltningerne. Disse påstande var ikke dokumenteret og kunne således ikke godkendes. Endvidere var de ikke af en sådan beskaffenhed, at de kunne ændre resultaterne med hensyn til EU-erhvervsgrenens situation.
(117)
Endelig gjorde EU-erhvervsgrenen i betragtning af rentabiliteten i den betragtede periode gældende, at lukningen medio 2008 af den eneste franske producent på kort sigt havde reduceret mængden af den pågældende vare på hjemmemarkedet og dermed midlertidigt hævet salgspriserne og således også øget rentabiliteten. EU-erhvervsgrenen indvendte, at i betragtning af disse forhold kunne disse ændringer under ingen omstændigheder anses for at være af varig karakter. De resultater, der blev konstateret med hensyn til EU-erhvervsgrenens situation, er således uændret.
(118)
Sammenfattende kan det siges efter at have overvejet alle de indsendte bemærkninger efter fremlæggelsen af undersøgelsens konklusioner for de interesserede parter, at ingen af dem blev anset for at være af en sådan karakter, at de kunne ændre ved de konklusioner, der blev nået i løbet af undersøgelsen.
(119)
Det fremgår af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af vinsyre med oprindelse i Kina bør opretholdes i en periode på yderligere fem år, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af vinsyre, bortset fra D-(-)-vinsyre med en negativ optisk rotation på mindst 12,0 grader, målt i en vandig opløsning i henhold til metoden i Den Europæiske Farmakopé, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2918 12 00 (Taric-kode 2918120090) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Antidumpingtold
Taric-tillægskode
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Folkerepublikken Kina
10,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Folkerepublikken Kina
4,7 %
A689
Alle andre virksomheder (undtagen Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Folkerepublikken Kina - Taric-tillægskode A687)
34,9 %
A999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de virksomheder, der er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis der ikke forelægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for alle andre virksomheder.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. april 2012.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 349/2012
ze dne 16. dubna 2012
o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 130/2006 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) v rozmezí od 0 % do 34,9 %. Je třeba připomenout, že sazba konečného antidumpingového cla uloženého v případě kyseliny vinné, kterou vyrábí čínský vyvážející výrobce Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (dále jen „společnost Hangzhou Bioking“), činí 0 % a u ostatních čínských vyvážejících výrobků se pohybuje mezi 4,7 % a 34,9 %.
(2)
V návaznosti na přezkum, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada dne 22. února 2008 nařízením (ES) č. 150/2008 (3) rozsah působnosti výše uvedených opatření změnila.
(3)
V návaznosti na přezkum stávajících opatření vztahujících se na společnost Hangzhou Bioking, který byl zahájen podle čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 1515/2001 s ohledem na zprávu odvolacího orgánu WTO nazvanou „Mexiko - konečná antidumpingová opatření na hovězí maso a rýži“ (4), která v odstavcích 305 a 306 stanoví, že vyvážející výrobce, u něhož nebyl v rámci původního šetření zjištěn dumping, musí být vyloučen z působnosti konečného opatření uloženého v důsledku takového šetření a nemůže být předmětem přezkumu administrativních a změněných okolností, Rada dne 16. dubna 2012 nařízením (EU) č. 332/2012 (5) změnila opatření týkající se společnosti Hangzhou Bioking.
(4)
Na šetření, na jehož základě byla původním nařízením uložena opatření, bude dále odkazováno jako na „původní šetření“.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(5)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (6) platných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 27. října 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podali tito výrobci (dále jen „žadatelé“): Distillerie Bonollo SpA, Industria Chimica Valenzana SpA, Distillerie Mazzari SpA, Caviro Distillerie S.r.l. a Comercial Química Sarasa SL, kteří představují podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby kyseliny vinné v Unii.
(6)
Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření uložená na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
3. Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti
(7)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 26. ledna 2011 oznámila prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Paralelní případy
(8)
Dne 29. července 2011 Komise rovněž informovala o zahájení antidumpingového řízení (8) podle článku 5 týkajícího se dovozu kyseliny vinné pocházející z Číny, omezeného na jednoho čínského vyvážejícího výrobce, společnost Hangzhou Bioking.
(9)
Týž den oznámila Komise zahájení částečného prozatímního přezkumu (9) podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který se týkal antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny a který se omezoval na posouzení dumpingu, pokud jde o dva čínské vyvážející výrobce, jmenovitě Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City, a Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai.
5. Šetření
5.1 Období přezkumného šetření a posuzované období
(10)
Šetření týkající se přetrvávání dumpingu zahrnovalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
5.2 Strany dotčené šetřením
(11)
O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčené vyvážející země.
(12)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(13)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců z Číny, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(14)
S ohledem na obdržené odpovědi bylo rozhodnuto, že se v případě výrobců v Unii použije výběr vzorku. Dovozci v Unii, kteří nejsou s nikým ve spojení, v rámci tohoto šetření nespolupracovali. Pokud jde o vyvážející výrobce z Číny, ochotu spolupracovat na šetření projevili pouze dva vyvážející výrobci. Proto bylo rozhodnuto, že v případě vyvážejících výrobků není výběr vzorku třeba provádět.
(15)
Informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest výrobců v Unii. Na základě informací, které tito výrobci v Unii poskytli, vybrala Komise vzorek čtyř výrobců v Unii, kteří byli shledáni reprezentativními zástupci výrobního odvětví Unie, pokud jde o objem prodeje obdobného výrobku v Unii. Celkový objem jejich prodeje představoval 61 % objemu prodeje na trhu Unie.
(16)
Odpovědi na dotazník zaslali čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku, dva uživatelé v Unii a dva vyvážející výrobci z Číny. Dva spolupracující výrobci v Unii navíc poskytli požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy.
(17)
Vývoz uskutečněný společností Hangzhou Bioking, jejíž individuální dumpingové rozpětí v původním šetření bylo nulové, byl z analýzy újmy i dumpingu, jakož i z analýzy pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a rizika obnovení újmy v důsledku dumpingového dovozu vyloučen. Analýza v rámci tohoto přezkumu byla proto založena na vývozu dotčeného výrobku z Číny do Unie v průběhu období přezkumného šetření, který je v tomto nařízení rovněž označován jako „vývoz podléhající opatřením“, avšak s vyloučením vývozu, který uskutečnil výrobce společnost Hangzhou Bioking.
(18)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobci v Unii:
-
Comercial Quimica Sarasa SL,
-
Alcoholera Vinícola Europea S.A.,
-
Distillerie Mazzari SpA,
-
Distillerie Bonollo SpA;
b)
vyvážející výrobci v Číně:
-
Changmao Biochemical Engineering Co Ltd,
-
Ninghai Organical Chemical Factory;
c)
uživatelé
-
Danisco A/S,
-
Kerry (NL) B.V.;
d)
výrobce ve srovnatelné zemi
-
Tarcol S.A., Argentina.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu, je tentýž výrobek jako výrobek ve smyslu definice v nařízení (ES) č. 150/2008, které v souladu s výše uvedeným vysvětlením mění oblasti působnosti opatření, která byla zavedena původním nařízením. Dotčeným výrobkem je kyselina vinná, s výjimkou kyseliny vinné D-(-) se zápornou optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou ve vodním roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu, pocházející z Číny, v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (kód TARIC 2918120090) (dále jen „dotčený výrobek“).
(20)
Přezkumné šetření stejně jako původní šetření potvrdilo, že dotčený výrobek dovezený na trh Unie a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie (dále jen „obdobný výrobek“) mají totožné základní fyzikální a chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(21)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zjišťovalo, zda je pravděpodobné, že v případě, že stávající opatření pozbudou platnosti, dumping přetrvá nebo se obnoví.
(22)
Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, vzhledem k potenciálně vysokému počtu vyvážejících výrobců zahrnutých do tohoto přezkumu se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Z dvaceti známých vyvážejících výrobců se přihlásily a byly ochotné spolupracovat pouze dvě společnosti, které obě požívají zacházení jako v tržním hospodářství. Tyto dvě společnosti v průběhu období přezkumného šetření představují většinu dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie, s vyloučením vývozu, který uskutečnila společnost Hangzhou Bioking, jejíž individuální dumpingové rozpětí v původním šetření bylo nulové.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(23)
Vzhledem k tomu, že Čína je hospodářstvím v procesu transformace, a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“).
(24)
Stejně jako v původním šetření byla pro účely určení běžné hodnoty za srovnatelnou zemi navržena Argentina. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily své připomínky k vhodnosti této volby.
(25)
Jeden velkoodběratel kyseliny vinné upozornil na určitá omezení, která volba Argentiny za srovnatelný trh představuje, a tvrdil, že by Argentina neměla být jediným měřítkem pro účely určení běžné hodnoty. Dotčená strana poukazovala zejména na údajné rozdíly ve výrobním procesu v Číně a Argentině, na omezený rozsah roční produkce v porovnání se světovou produkcí a na kolísání směnných kurzů. Žádné z těchto tvrzení však nebylo doloženo.
(26)
Rozdílnost výrobních procesů v Argentině a Číně a výsledný vliv na náklady a ocenění dotčeného výrobku byly každopádně zváženy již v rámci původního šetření a bylo zjištěno, že na srovnatelnost výrobků, které byly shledány obdobnými, nemají vliv. Vzhledem k tomu, že tvrzení velkoodběratele nezahrnovala žádný nový poznatek a nebyla nijak doložena, byl tento argument zamítnut. Závěry stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti tak potvrzují zjištění původního šetření, že rozdíly ve výrobních procesech neměly dopad na srovnatelnost výrobků.
(27)
Omezená velikost roční produkce v Argentině v porovnání s produkcí kyseliny vinné na světovém trhu není argument, který by byl při posuzování, zda je konkrétní trh vhodný pro učení běžné hodnoty na srovnatelném trhu, relevantní. Šetření ve skutečnosti potvrdilo, že Argentina disponuje otevřeným a konkurenčním trhem, na němž působí přinejmenším dva subjekty. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.
(28)
Argument značných kurzových výkyvů mezi regiony nebyl opodstatněný. Kromě toho nebylo v rámci šetření na místě zjištěno nic, co by poukazovalo na jakékoli narušení měnových kurzů mezi regiony. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení rovněž zamítnuto.
(29)
Stejně jako v původním šetření se tak dospělo k závěru, že Argentina je vhodnou srovnatelnou zemí, na jejímž základě se určí běžná hodnota.
(30)
Byly kontaktovány dvě známé argentinské společnosti, avšak pouze jedna souhlasila, že bude spolupracovat, že odpoví na dotazník a umožní inspekci na místě. Při určování běžné hodnoty byly použity údaje týkající se této společnosti.
2.2 Běžná hodnota
(31)
V případě obou společností, kterým bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota určena na základě příslušných údajů týkajících se těchto společností. V souladu s článkem 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je prodej kyseliny vinné nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření reprezentativní, tj. zda objem prodeje výrobku ke spotřebě na domácím trhu činí nejméně 5 % vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(32)
Pro jednu společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, musela být běžná hodnota zjištěna početně, neboť její prodej na domácím trhu nebyl v souladu s vysvětlením ve 31. bodě odůvodnění dostatečný, aby jej bylo možné považovat za reprezentativní. Proto byla běžná hodnota vypočtena na základě prodejních, správních a režijních nákladů společnosti a zisku domácího prodeje dosaženého v běžném obchodním styku.
(33)
Jelikož u druhé společnosti, které bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byl prodej na domácím trhu reprezentativní a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota této společnosti určena na základě cen placených nezávislými odběrateli v zemi vývozu.
(34)
Pokud jde o společnosti, kterým nebylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi.
(35)
Domácí prodej nezávislým odběratelům ve srovnatelné zemi byl proto rovněž posuzován v souladu s kritériem vymezeným v článku 2 základního nařízení. Komise mohla ověřit, že tento prodej byl proveden v dostatečných množstvích a v běžném obchodním styku, a bylo jej tedy možné použít pro určení běžné hodnoty u společností, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
2.3 Vývozní cena
(36)
Všechny prodeje na vývoz do Unie, které uskutečnili spolupracující vyvážející výrobci, byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena určena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit.
(37)
V případě vývozní ceny všech ostatních výrobců usazených v Číně byly informace získány z dovozních statistik, které jsou k dispozici v databázi podle čl. 14 odst. 6.
2.4 Srovnání
(38)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(39)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobků, a dále v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, daních a úvěrových nákladech, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.
(40)
Aby bylo srovnání běžné hodnoty ze závodu ve srovnatelné zemi a vývozní ceny v souladu s 37. bodem odůvodnění spravedlivé, byly vývozní ceny CIF upraveny na ceny ze závodu za použití údajů shromážděných během inspekcí na místě.
2.5 Dumpingové rozpětí
(41)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(42)
V případě spolupracujících vyvážejících výrobců, kterým bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se při tomto srovnání zjistilo, že u uvedených společností dumping pokračuje, i když na mírně nižší úrovni.
(43)
Vypočítané zbytkové clo poukazovalo na významné dumpingové rozpětí, které dokonce převyšuje rozpětí zjištěné v původním šetření.
3. Pravděpodobnost pokračování dumpingu
(44)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu.
(45)
V této souvislosti byly analyzovány tyto složky: objem a ceny dumpingového dovozu z Číny, výrobní kapacita a volná kapacita v Číně, přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí.
3.1 Objem a ceny dumpingového dovozu z Číny
(46)
Poté, co byla v lednu 2006 uložena konečná opatření, se dumpingový dovoz z Číny i nadále zvyšoval, z 3 034 tun v roce 2007 na 3 649 tun v období přezkumného šetření, což představuje zvýšení o přibližně 20 %. Souběžně dosáhl podíl dumpingového dovozu z Číny na trhu za posuzované období 1,0 procentního bodu z 12,6 % v roce 2007 na 13,5 % v období přezkumného šetření.
(47)
Během téhož období zůstaly ceny dumpingového dovozu z Číny relativně stabilní, mezi lety 2007 a 2008 došlo k jejich zvýšení o 12, 6 %, po kterém následoval v roce 2009 pokles, který pokračoval i v období přezkumného šetření, kdy ceny dosáhly úrovně z roku 2007.
3.2 Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně
(48)
Pokud jde o celkovou výrobní kapacitu kyseliny vinné v Číně, je z různých zdrojů veřejně dostupných informací (10) patrné, že výrobní kapacita na čínském domácím trhu z velké části převyšuje poptávku.
(49)
Celková výrobní kapacita v Číně se při zohlednění informací, které byly získány na místě během šetření a při průzkumech trhu (11), odhaduje na přibližně 25 000 tun. Čínský trh je v porovnání s volnou kapacitou v Číně a s odhadovanou spotřebou 5 000 tun malý.
(50)
Kromě toho se objevují jasné náznaky, že kapacita v Číně je ještě vyšší než 25 000 tun. Porovnáme-li údaje za původní období šetření a stávající období přezkumného šetření, celková kapacita obou spolupracujících vyvážejících čínských vývozů se zvýšila o více než 200 %. Odpovídající volná kapacita byla přibližně 20 % celkové kapacity v období přezkumného šetření.
(51)
Z údajů získaných z výtahů ze zpráv uvedených ve 48. bodě odůvodnění a z veřejně dostupných informací vyplývá, že v roce 2007 byly založeny přinejmenším dvě nové společnosti zabývající se výrobou kyseliny vinné.
(52)
Z těchto důvodů je zřejmé, že je kapacita v Číně v porovnání s domácí spotřebou nepřiměřená, což potvrzuje, že čínští výrobci nutně potřebují posilnit své postavení na vývozních trzích.
3.3 Přitažlivost trhu Unie a jiných třetích zemí
(53)
Podle informací, které byly získány od spolupracujících čínských společností, je úroveň cen účtovaný do třetích zemí v souladu s úrovní cen, které by tyto společnosti mohly získat na trhu Unie. Jak je uvedeno výše, existuje na čínském domácím trhu značný přebytek výrobní kapacity, který poukazuje na silnou a přirozenou potřebu nalézt alternativní trhy, které by tuto nadbytečnou výrobní kapacitu absorbovaly.
(54)
Trh Unie je největším trhem na světě s přibližně 40 % světové spotřeby kyseliny vinné a nadále se rozvíjí, jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění. Z informací shromážděných během šetření je rovněž jasné, že čínské společnosti projevily značný zájem rozvinout svou přítomnost na největším světovém trhu a udržet si významný podíl na trhu Unie.
4. Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(55)
Na základě výše uvedených zjištění lze dospět k závěru, že významný objem dovozu z Číny je stále prováděn za dumpingové ceny a že je velmi pravděpodobné, že dumping bude pokračovat. Vzhledem k potenciální volné kapacitě v Číně, k novým výrobcům, kteří se objevili na čínském trhu, a ke skutečnosti, že trh Unie je největším trhem na světě s atraktivní úrovní cen lze dospět k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, čínští vývozci by pravděpodobně vývoz do Unie za dumpingové ceny ještě zintenzivnili.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(56)
V průběhu období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek devět výrobců v Unii. Šest z těchto devíti výrobců při šetření plně spolupracovalo, odevzdalo formuláře a požádalo o zařazení do vzorku. Bylo zjištěno, že těchto šest výrobců představuje podstatnou část, v tomto případě více než 73 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Jak je zmíněno v 57. bodě odůvodnění, všech devět výrobců, kteří poskytli údaje v žádosti o přezkum, je dále označováno jako „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(57)
Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
makroekonomické prvky (výroba, kapacita, využití kapacity, produktivita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie na základě informací, jež byly shromážděny od výrobců, kteří vystoupili v souvislosti s výběrem vzorku, a u ostatních výrobců v Unii byl použit odhad založený na údajích z žádosti o přezkum,
-
analýza mikroekonomických prvků (průměrné jednotkové ceny zásob, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získávat kapitál a investice) byla provedena na základě informací, které poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(58)
Je třeba poznamenat, že pro trh Unie s kyselinou vinnou je charakteristický relativně malý počet výrobců, především malých a středních podniků, které se nacházejí v Itálii a Španělsku. S výjimkou jednoho výrobce, který je usazen ve Španělsku a který vyrábí pouze kyselinou vinnou, jsou všichni ostatní výrobci vertikálně integrováni a jejich hlavní činností je výroba alkoholu z vinných kalů, tedy proces, v němž kyselina vinná figuruje jako vedlejší produkt.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(59)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby na trhu Unie, databáze čínského vývozu a údajů o objemu dovozu na trh EU získaných od Eurostatu a - pokud jde o další výrobce v Unii - na základě odhadů vycházejících ze žádosti o přezkum.
(60)
Spotřeba kyseliny vinné v Unii mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vzrostla o 11 %. Přesněji zřejmá poptávka klesla od roku 2007 do roku 2009 o 15 %. Spotřeba Unie v průběhu období přezkumného šetření však dosáhla 29 964 tun, což ve srovnání s předchozím rokem představuje významný nárůst o 26 procentních bodů. Toto zvýšení lze vysvětlit značnou pružností cen kyseliny vinné. Pokud jsou ceny nízké, jak tomu bylo v období přezkumného šetření, může být kyselina vinná používána i pro další účely jako náhrada za suroviny pro chemickou výrobu, jako je kyselina citronová a jablečná, čímž se vysvětluje zvýšení její celkové spotřeby v Unii.
Tabulka 1
2007
2008
2009
OPŠ
Celková spotřeba EU (v tunách)
26 931
25 333
22 983
29 964
Index
100
94
85
111
Zdroj: odpovědi na dotazník, databáze čínského vývozu, Eurostat.
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Číny
2.1 Objem a podíl na trhu
(61)
Celkový objem dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie se během posuzovaného období zvýšil o 45 %. V průběhu období přezkumného šetření dosáhl 8 495 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 28,4 %.
(62)
Objem dovozu kyseliny vinné pocházející od čínských vývozců, který je předmětem antidumpingových opatření, do Unie v období přezkumného šetření vzrostl o 20 % a dosáhl 3 649 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 12,2 % oproti 11,3 % na začátku posuzovaného období. Zbývající dovoz ve výši 4 846 tun uskutečnil čínský vývozce, na nějž se vztahuje nulová sazba a který rovněž zvýšil svůj podíl na celkovém čínském vývozu do Unie během posuzovaného období (+ 9 procentních bodů).
Tabulka 2
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z Číny, který podléhá opatřením, (v tunách)
3 035
3 042
2 945
3 649
Index = 100
100
100
97
120
Podíl dovozu z Číny, který podléhá opatřením
11,3 %
12,0 %
12,8 %
12,2 %
Index = 100
100
106
113
107
2.2 Ceny a cenové podbízení
(63)
V následující tabulce je znázorněn vývoj průměrných cen CIF na hranici EU v případě dovozu z Číny, který podléhá opatřením, a příslušné průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie.
Tabulka 3
2007
2008
2009
OPŠ
Ceny čínského dovozu (EUR/tunu), který podléhá opatřením
1 834
2 060
1 966
1 819
Index = 100
100
112
107
99
Zdroj: odpovědi na dotazník, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(64)
Průměrná jednotková prodejní cena čínského vývozu podléhajícího opatřením na úrovni cen CIF činila v období přezkumného šetření 1 819 EUR/t, což v rámci posuzovaného období odpovídá nárůstu o 20 %.
(65)
Pokud jde o prodejní cenu kyseliny vinné na trhu Unie během období přezkumného šetření, bylo provedeno srovnání mezi cenami kyseliny vinné vyráběné a prodávané výrobním odvětvím Unie a cenami v případě dovozu z Číny, který podléhá opatřením. Uvedenými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny účtované nezávislým odběratelů, které byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů. Tyto ceny byly srovnány s cenami, které účtují výše uvedení čínští vyvážející výrobci bez slev a rabatů, a podle potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie, s dalším nutným očištěním o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. Vážená průměrná prodejní cena v Unii během období přezkumného šetření činila 2 496 EUR/t.
(66)
Srovnání podle jednotlivých typů ukázalo, že v průběhu období přezkumného šetření byl dovoz zboží z Číny, který podléhá opatřením, v Unii prodáván za ceny, které se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie, a to průměrně o 32,6 %.
3. Dovoz z jiných třetích zemí
(67)
V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období, pokud jde o objem a podíl na trhu, jakož i průměrné ceny tohoto dovozu.
Tabulka 4
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z jiných zemí (v tunách)
590
135
156
845
Index = 100
100
23
26
143
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
2,2 %
0,5 %
0,7 %
2,8 %
Index = 100
100
24
31
129
Cena dovozu (EUR/t)
2 503
2 874
2 300
2 413
Zdroj: Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.
(68)
Objem dovozu kyseliny vinné z jiných třetích zemí do EU se v posuzovaném období zvýšil o 43 % a v období přezkumného šetření dosáhl výše 845 tun. Ceny tohoto dovozu jsou poměrně vysoké a jsou významně vyšší než ceny uplatňované v případě Číny a pouze mírně nižší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie. Vývoz z jiných třetích zemí však lze považovat za okrajový, neboť během období přezkumného šetření představoval navzdory prudkému procentnímu nárůstu na konci posuzovaného období pouze 2,8 % podílu na trhu.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(69)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny příslušné hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
4.1 Předběžné poznámky
(70)
Jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění, byly vzhledem ke skutečnosti, že pro účely analýzy újmy byl v případě výrobního odvětví Unie použit výběr vzorku, ukazatele újmy stanoveny na dvou úrovních.
4.2 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(71)
Výroba v Unii klesla o 5 % mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření. Konkrétně došlo v daném případě ke zvýšení o 19 procentních bodů mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření na zhruba 30,5 tisíc tun, které následovalo po prudkém poklesu ve výši 14 % mezi rokem 2007 a 2009. Zvýšená úroveň výroby umožnila výrobnímu odvětví Unie udržet zvýšení výrobních nákladů na určité úrovni a měla pozitivní dopad na celkovou ziskovost výrobního odvětví Unie.
Tabulka 5
2007
2008
2009
OPŠ
Objem výroby (v tunách)
29 000
27 500
25 000
30 588
Index = 100
100
95
86
105
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(72)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 2 %.
(73)
Míra využití kapacity činila v roce 200763 %, v roce 2009 poklesla na 56 % a v období přezkumného šetření dosáhla 68 %. Nižší míra využití v roce 2009 odráží negativní dopady krize. Celkové využití kapacity během posuzovaného období vzrostlo o 8 %, což přispělo k dalšímu snížení fixních nákladů.
Tabulka 6
2007
2008
2009
OPŠ
Výrobní kapacita (v tunách)
46 000
46 000
45 000
45 000
Index = 100
100
100
98
98
Využití kapacity
63 %
60 %
56 %
68 %
Index = 100
100
95
88
108
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
c) Objem prodeje
(74)
Objem prodeje výrobců v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, v období přezkumného šetření mírně vzrostl o 1 %. Nejprve došlo mezi rokem 2007 a 2008 ke snížení o 11 %, po kterém následoval další pokles o 9 % v roce 2009 a na konci na konci posuzovaného období bylo dosaženo téměř stejné úrovně jako na začátku posuzovaného období, což ukazuje na velké rozdíly především v důsledku hospodářské krize z let 2008 a 2009.
Tabulka 7
2007
2008
2009
OPŠ
Prodej odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (v tunách)
20 489
18 165
16 709
20 623
Index = 100
100
89
82
101
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
d) Podíl na trhu
(75)
V průběhu posuzovaného období výrobci v Unii ztratili 7,3 procentních bodů podílu na trhu, který poklesl ze 76,1 % v roce 2007 na 68,8 % v období přezkumného šetření. Tato ztráta odráží skutečnost, že i přes nárůst spotřeby nebyl prodej výrobního odvětví Unie v posuzovaném období s to dosáhnout stejného tempa, nicméně zůstával stabilní.
Tabulka 8
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl výrobců v Unii na trhu
76,1 %
71,7 %
72,7 %
68,8 %
Index = 100
100
94
95
90
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat.
e) Růst
(76)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zůstal objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie navzdory poklesu spotřeby Unie o 11 % stabilní a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 10 %. Z toho lze vyvodit, že výrobci v Unii nebyli s to využít případného růstu trhu.
f) Zaměstnanost
(77)
Míra zaměstnanosti výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření vykazuje pokles o 28 %. Počet zaměstnaných osob přesněji výrazně poklesl z 320 v roce 2007 a 2008 na 280 v roce 2009 a 230 v období přezkumného šetření. Propad v roce 2009 je odrazem restrukturalizačních snah řady výrobců v Unii.
Tabulka 9
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanost (osoby)
320
320
280
230
Index = 100
100
100
88
72
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
g) Produktivita
(78)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, v průběhu posuzovaného období vzrostla o 47 %. To odráží skutečnost, že výroba vzrostla o 5 %, zatímco míra zaměstnanosti se snížila o 28 %, a svědčí o vyšší efektivitě výrobního odvětví Unie. Je to obzvláště patrné v období přezkumného šetření, kdy výroba rostla a úroveň zaměstnanosti se i nadále snižovala a produktivita byla o 48 procentních bodů vyšší než v roce 2009.
Tabulka 10
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita (v tunách na zaměstnance)
90
85
89
132
Index = 100
100
94
99
147
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.
4.3 Údaje týkající se výrobců z Unie zařazených do vzorku
h) Činitele ovlivňující prodejní ceny
(79)
Roční průměrné prodejní ceny na trhu Unie, za které výrobci zařazení do vzorku prodávají odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vzrostly mezi rokem 2007 a 2009 o 8 %, avšak během posuzovaného období poklesly o 6 %, neboť v období přezkumného šetření dosáhla roční průměrná prodejní cena, která v roce 2007 činila 2 667 EUR/tunu, 2 496 EUR/t. Dostupnost vinanu vápenatého, který se vyrábí z vinných kalů a představuje 66 % celkových výrobních nákladů kyseliny vinné, se liší podle jakosti sklizených hroznů. Příznivé nebo nevhodné klimatické podmínky tak mohou mít vliv na celkovou nabídku vinanu vápenatého, což má zase vliv na roční průměrnou prodejní cenu. Je třeba poznamenat, že roky 2007 a 2008 nebyly pro sklizeň hroznů příznivé, což následně vedlo ke zvýšení nákladů surovin a prodejních cen po skončení období produkce (vzhledem k tomu, že se jedná o sezónní produkt, vliv se projeví teprve několik měsíců po sklizni). Rok 2009 byl pro sklizeň hroznů naopak dobrým rokem a roční průměrné prodejní ceny v období přezkumného šetření byly ve srovnání s předchozím rokem o 14 % nižší.
Tabulka 11
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)
2 667
2 946
2 881
2 496
Index = 100
100
110
108
94
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum.
i) Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(80)
Vzhledem k výši dumpingu, která bylo zjištěna v tomto šetření, nebylo možné počítat s překonáním všech účinků dřívějšího dumpingu a mělo se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie. Je třeba připomenout, že v původním šetření bylo u dvou spolupracujících čínských výrobců, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, zjištěno dumpingové rozpětí ve výši 4,7 % a 10,1 %. Dumpingové rozpětí pro všechny ostatní společnosti je 34,9 %. Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, bylo zahájeno antidumpingové řízení omezené na pouze jednoho čínského vyvážejícího výrobce, společnost Hangzhou Bioking, na níž se opatření nevztahují, a nelze vyloučit, že by u tohoto vyvážejícího výrobce mohlo být zjištěn dumping. Kromě toho, jak je uvedeno ve 48. až 54. bodě odůvodnění, byla pravděpodobnost pokračování dumpingu stanovena především na základě dostupné volné výrobní kapacity v Číně a poměrně malé velikosti domácího čínského trhu. Pokud jde o překonání účinků dřívějšího dumpingového dovozu z Číny, je třeba připomenout, že po uložení konečných opatření v lednu 2006 se dovoz z Číny, který podléhá opatřením, i nadále zvyšoval, jak je uvedeno ve 46. bodě odůvodnění. Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává vůči poškozujícím účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie zranitelné.
j) Zásoby
(81)
Množství zásob zůstalo během posuzovaného období stabilní a vykázalo mírné zvýšení o 2 %. Výroba se přesněji v roce 2008 v přímé souvislosti s vývojem prodeje, jak je uvedeno v 74. bodě odůvodnění, prudce zvýšila o 65 %. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se objem zásob snížil, neboť prodej nezávislým odběratelům se ve stejném období zvýšil.
Tabulka 12
2007
2008
2009
OPŠ
Konečný stav zásob (v tunách)
863
1 428
933
879
Index = 100
100
165
108
102
Zdroj: odpovědi na dotazník.
k) Mzdy
(82)
Průměrné mzdové náklady vzrostly během posuzovaného období o 19 %, a to navzdory snahám o snížení nákladů práce ze strany výrobců zařazených do vzorku, zejména v případě nekvalifikovaných pracovníků, což se projevilo i celkovým snížením pracovní síly, jak je uvedeno v 77. bodě odůvodnění.
Tabulka 13
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrné mzdy (EUR)
28 686
31 871
31 574
34 245
Index = 100
100
111
110
119
Zdroj: odpovědi na dotazník.
l) Ziskovost a návratnost investic
(83)
Během posuzovaného období se ziskovost obdobného výrobku v případě prodejů, které uskutečnili výrobci zařazení do vzorku odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, vyjádřená jako procento čistých prodejů, zvýšila o více než 6 procentních bodů. Konkrétněji ziskovost výrobců zařazených do vzorku mezi rokem 2007 a 2008 klesla o 3,7 procentního bodu na úroveň 7,7 %, což bylo považováno za nesplnění cílového zisku, v roce 2009 vzrostla a v období přezkumného šetření dosáhla 17,6 %.
(84)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala uvedený vývoj ziskovosti. Klesla z úrovně 36,4 % v roce 2007 na 21,9 % v roce 2008. Poté vzrostla na 44,4 % v roce 2009 a v období přezkumného šetření opět vzrostla na 142,9 %. Celkově zůstala návratnost investic během posuzovaného období velmi pozitivní.
Tabulka 14
2007
2008
2009
OPŠ
Ziskovost EU (% čistého prodeje)
11,4 %
7,7 %
12,5 %
17,6 %
Index = 100
100
67
109
153
Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
36,4 %
21,9 %
44,4 %
142,9 %
Index = 100
100
60
122
393
Zdroj: odpovědi na dotazník.
m) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(85)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti byl v roce 2007 kladný ve výši 4,6 milionu EUR. V roce 2008 poklesl na 1,8 milionu EUR a do konce posuzovaného období se značně zlepšoval, až dosáhl v období přezkumného šetření úrovně 6,8 milionů EUR. Celkově byl peněžní tok v posuzovaném období neustále kladný.
(86)
Z údajů nevyplývá, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu, zejména s ohledem na skutečnost, jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, že většina výrobců zařazených do vzorku jsou integrované společnosti.
Tabulka 15
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
4 691 458
1 841 705
4 706 092
6 802 164
Index = 100
100
39
100
145
Zdroj: odpovědi na dotazník.
n) Investice
(87)
Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížily o 23 %. Mezi rokem 2007 a 2008 přesněji vzrostla o 5 % a v roce 2009 se zvýšila o dalších 32 procentních bodů. Prudký pokles investic mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření (- 60 procentních bodů) lze částečně vysvětlit skutečností, že společnosti, jež byly předmětem šetření, již v průběhu posuzovaného období uskutečnily hlavní nezbytné investice, které si naplánovaly.
Tabulka 16
2007
2008
2009
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
2 518 189
2 632 013
3 461 990
1 943 290
Index = 100
100
105
137
77
Zdroj: odpovědi na dotazník.
5. Závěr o situaci výrobního odvětví Unie
(88)
Z rozboru makroekonomických údajů vyplývá, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období zvýšilo výrobu a prodej. Na zaznamenané zvýšení, které samo o sobě není významné, je však třeba pohlížet v kontextu vyšší poptávky mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření, jež měla za následek pokles podílu výrobců v Unii na trhu o 7,3 procentního bodu na 68,8 %.
(89)
Relevantní mikroekonomické ukazatele vykazovaly ve stejnou dobu zlepšení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Ziskovost a návratnost investic byly i nadále kladné a peněžní tok v období přezkumného šetření rovněž zůstal kladný.
(90)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Neexistence podstatné újmy během období přezkumného šetření by však měla být posouzena ve světle dalších důležitých ukazatelů újmy, které se v průběhu posuzovaného období vyvíjely negativně, zejména ve světle prodejních cen, ztráty podílu na trhu a zaměstnanosti. Výrobní odvětví Unie je proto stále považováno za zranitelné a v některých ohledech nedosahuje úrovní, které by bylo možné očekávat, pokud by se plně překonalo účinky újmy zjištěné v rámci původního šetření.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(91)
Jak je uvedeno ve 48. až 52. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v Číně disponují značnou volnou kapacitou a zjevným potenciálem významně navýšit objem vývozu na trh Unie i přesměrovat vývoz z jiných trhů.
(92)
Ceny CIF kyseliny vinné při vývozu do Unie, které uplatňují čínští vývozci, kteří v současné době podléhají opatřením, byly v období přezkumného šetření výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie a při porovnání jednotlivých typů bylo zjištěno cenové podbízení ve výši 32,6 %.
(93)
Z analýzy vývozu kyseliny vinné z Číny (12) do zbytku světa po období přezkumného šetření vyplývá, že objem tohoto vývozu výrazně klesl z 10 862 tun v období přezkumného šetření na 8 118 tun na konci července 2011 (- 25 %). Tento pokles objemu vývozu z Číny na jiné trhy ve výši 2 744 tun by mohl vést ke vzniku dalšího toku čínského vývozu na trh Unie.
(94)
Vzhledem k existujícím volným kapacitám pro kyselinu vinnou v Číně a k přitažlivosti trhu Unie, jak bylo uvedeno výše, by se vývozci z Číny s největší pravděpodobností pokusili svůj podíl na trhu v Unii zvýšit, čímž by výrobnímu odvětví Unie způsobili podstatnou újmu. V případě neexistence antidumpingových cel na dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny by jakýkoli větší objem dumpingového dovozu z Číny vyvolal u výrobního odvětví Unie ještě silnější tlak na ceny a způsobil podstatnou újmu.
(95)
Jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění, je celková finanční situace výrobního odvětví Unie částečně ovlivněna klimatickými podmínkami a sklizní. Je třeba připomenout, že kyselinu vinnou, kterou používají i výrobci vína, lze získat buď z vedlejších produktů vinifikace, nebo, jako je tomu v případě čínských vývozců, chemickou syntézou z petrochemických sloučenin nebo derivátů uhlí, jako je benzen.
(96)
Dále je tudíž třeba připomenout, že čínská výroba není co do objemu nijak omezena, neboť na rozdíl od výrobců ve výrobním odvětví Unie, kteří používají přírodní suroviny, tj. vinné kaly, využívá syntetické výrobní metody.
(97)
Vzhledem k tomu, že ziskovost výrobního odvětví Unie je částečně závislá na klimatických podmínkách, nelze vyšší ziskovost, která byla dosažena v období přezkumného šetření, považovat za trvalou. Dokonce i během posuzovaného období nebylo výrobní odvětví Unie vždy schopno docílit plánovaného zisku ve výši 8 %. Ziskovost výrobního odvětví Unie navíc v období šesti měsíců po ukončení období přezkumného šetření již značně poklesla na přibližně 3 %, čímž se odvětví opět ocitlo ve zranitelném postavení.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(98)
Na tomto základě se dospělo k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k nárůstu dumpingového vývozu z Číny, což by vedlo k tlaku na snížení cen výrobního odvětví Unie a ke zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Proto se dospělo k závěru, že případné zrušení opatření vůči Číně by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(99)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla v souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dána příležitost předložit své stanovisko.
(100)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.
(101)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie opatření proti dovozu z Číny zachovat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(102)
Výrobní odvětví Unie se obecně ukázalo jako životaschopné odvětví. To bylo potvrzeno pozitivním vývojem jeho hospodářské situace, který byl zaznamenán v průběhu posuzovaného období částečně díky jeho snahám o restrukturalizaci a zavedeným opatřením. Výrobní odvětví Unie v posuzovaném období zejména zlepšilo svou nákladovou strukturu a ziskovost.
(103)
Lze rozumně předpokládat, že budou-li opatření zachována, bude z nich mít výrobní odvětví Unie i nadále prospěch. Pokud by opatření proti dovozu z Číny nebyla zachována, je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie opět utrpělo podstatnou újmu v důsledku značného objemu dumpingového dovozu z Číny, což by způsobilo vážné zhoršení jeho finanční situace. Existuje totiž značná pravděpodobnost, že dojde k dumpingu působícímu újmu v rozsahu, kterému by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Výrobní odvětví Unie by proto nadále mělo užitek ze zachování stávajících antidumpingových opatření.
(104)
Proto se dospělo k závěru, že zachování antidumpingových opatření vůči Číně bude jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců
(105)
Připomíná se, že podle zjištění z předchozích šetření nebyl dopad uloženého opatření významný. V rámci stávajícího šetření nespolupracovali žádní obchodníci nebo dovozci. Vzhledem k tomu, že nebylo prokázáno, že by platná opatření dovozce značně postihla, má se za to, že zachování opatření nebude mít na dovozce v Unii žádný zásadní nepříznivý dopad.
4. Zájem uživatelů
(106)
Kyselina vinná se používá především ve vinařském a potravinářském průmyslu jako přídatná látka v potravinách a nápojích a ve stavebnictví jako zpomalovač do sádry.
(107)
V rámci tohoto šetření byli kontaktováni všichni známí uživatelé.
(108)
Uživatelé z oblasti stavebnictví nespolupracovali. Jak bylo zjištěno v původním šetření, představuje kyselina vinná méně než 2 % nákladů výrobků ze sádry, je-li použita. Proto se dospělo k závěru, že zachování opatření bude mít na náklady a konkurenceschopnost odvětví stavebnictví zanedbatelný vliv.
(109)
V rámci řízení spolupracovali dva hlavní dovozci/uživatelé z potravinářského odvětví. Mohlo být stanoveno, že obě společnosti jsou vysoce ziskové, a to i pokud jde o jejich sortiment, ve kterém dotčený výrobek figuruje jako jedna ze surovin. Kromě toho prodej výrobků vyráběných za použití dotčeného výrobku představoval pouze malý podíl jejich celkového obratu. Proto lze dojít k závěru, že zachování opatření by nemělo na uživatele potravinářského průmyslu přehnaný vliv. Pro tyto uživatele byla navíc existence různých zdrojů dotčeného výrobku velmi důležitá.
5. Závěr ohledně zájmu Unie
(110)
Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(111)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a faktorech, na jejichž základě se má doporučit, aby stávající opatření uložená na dovoz dotčeného výrobku z Číny zůstala zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek ke zveřejněným zjištěním.
(112)
Uživatel z odvětví stavebnictví tvrdil, že prodloužení platných opatření způsobí nedostatek dotčeného výrobku, zvýší jeho výrobní náklady, a povede tak ke zvýšení cen jeho konečných výrobků. Tato tvrzení nebyla podložena žádnými důkazy. Vzhledem k chybějícímu odůvodnění uvedených tvrzení a nedostatečné spolupráci ze strany uživatelů z odvětví stavebnictví však tato tvrzení nebylo možné ověřit.
(113)
Oba uživatelé z odvětví potravinářství, kteří spolupracovali v rámci šetření, tvrdili, že nebyl dostatečně zohledněn vliv zachování opatření na potravinářský průmysl, a jeden z nich požádal o slyšení u úředníka pro slyšení.
(114)
Během slyšení uživatel nezpochybnil závěr, že zachování opatření nebude mít celkově negativní vliv na ziskovost společnosti jako celku, avšak tvrdil, že z jeho pohledu bude mít značný dopad na ziskovost konkrétního sortimentu využívající dotčený výrobek a představující pouze minimální podíl na celkovém obratu. Rovněž tvrdil, že po období přezkumného šetření se ceny kyseliny vinné na domácím trhu značně zvýšily a že tyto úrovně cen opětovně značně sníží ziskovost jeho výroby. Tento uživatel nicméně nepopíral, že nárůst cen byl způsoben nedostatečnou nabídkou surovin na trhu Unie, jejíž úroveň se pravidelně mění podle sklizně hroznů, a nelze jí tudíž považovat za stálou nebo ovlivněnou platnými antidumpingovými opatřeními.
(115)
Druhý uživatel se během slyšení s osobami pověřenými šetřením vyslovil proti prodloužení opatření a použil podobné argumenty. Tyto argumenty byly tudíž rovněž zamítnuty (viz předchozí bod odůvodnění).
(116)
Spolupracující vyvážející čínský výrobce tvrdil, že výrobní odvětví Unie nelze stále považovat za zranitelné, že hlavní důvod situace výrobního odvětví Unie je úzce spojen s klimatickými podmínkami a v důsledku toho se vyslovil proti zachování opatření. Tato tvrzení nebyla podložena žádnými důkazy, a nebylo je proto možné přijmout. Jejich povaha navíc nebyla s to změnit výše uvedené závěry týkající se situace výrobního odvětví Unie.
(117)
Výrobní odvětví Unie s ohledem na své výsledky v oblasti ziskovosti v posuzovaném období uvedlo, že ukončení výroby jediného francouzského výrobce, ke kterému došlo v polovině roku 2008, vedlo krátkodobě ke snížení množství dotčeného výrobku, které je k dispozici na domácím trhu, a dočasně tak ke zvýšení prodejních cen a s tím souvisejícímu zvýšení jejich ziskovosti. Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že s ohledem na uvedené okolnosti by tyto změny v žádném případě neměly být chápány jako trvalé. Závěry týkající se situace výrobního odvětví Unie tedy zůstávají nezměněné.
(118)
Po zvážení všech připomínek, které zúčastněné strany vznesly poté, co se seznámily se závěry šetření, se dospělo k závěru, že žádná připomínka není s to změnit závěry dosažené v rámci šetření.
(119)
Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná pro dovoz kyseliny vinné pocházející z Číny měla být zachována na období dalších pěti let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu kyseliny vinné, s výjimkou kyseliny vinné D-(-) se zápornou optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou ve vodním roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu, v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (kód TARIC 2918120090), a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením se pro výrobky vyráběné společnostmi uvedenými níže stanoví takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Čínská lidová republika
10,1 %
A688
Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Čínská lidová republika
4,7 %
A689
Všechny ostatní společnosti (kromě Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Čínská lidová republika - doplňkový kód TARIC A687).
34,9 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. dubna 2012.