EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 1255/2011
af 30. november 2011
om et program for støtte til videreudvikling af en integreret havpolitik
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 2, artikel 91, stk. 1, artikel 100, stk. 2, artikel 173, stk. 3, artikel 175 og 188, artikel 192, stk. 1, artikel 194, stk. 2, og artikel 195, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I tråd med meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 10. oktober 2007 om en integreret EU-havpolitik (»meddelelsen fra Kommissionen«) er det vigtigste formål med den integrerede EU-havpolitik (»den integrerede havpolitik«) at udvikle og gennemføre en integreret, samordnet, sammenhængende, gennemsigtig og bæredygtig beslutningstagning i forbindelse med oceaner og have, kyst- og øområder samt regioner i den yderste periferi og i de maritime sektorer.
(2)
I handlingsplanen, der ledsager meddelelsen fra Kommissionen, opregnes en række foranstaltninger, som Kommissionen foreslår som det første skridt til gennemførelse af en ny, integreret EU-havpolitik.
(3)
I Kommissionens statusrapport om den integrerede EU-havpolitik af 15. oktober 2009 sammenfattes de vigtigste resultater af den integrerede havpolitik indtil nu, ligesom der afstikkes retningslinjer for politikkens næste gennemførelsesfase.
(4)
Rådet understregede i sine konklusioner af 16. november 2009 om den integrerede havpolitik vigtigheden af at tilvejebringe midler til videreudvikling og gennemførelse af den integrerede havpolitik ved at opfordre Kommissionen til at fremlægge de nødvendige forslag til finansiering af foranstaltninger under den integrerede havpolitik i de gældende finansielle overslag med henblik på ikrafttræden i 2011.
(5)
I sin beslutning af 21. oktober 2010 om integreret havpolitik - Evaluering af gjorte fremskridt og nye udfordringer - støttede Europa-Parlamentet udtrykkeligt »Kommissionens hensigt om at finansiere den integrerede havpolitik med 50 mio. EUR i løbet af de næste to år med henblik på at bygge videre på tidligere projekter inden for områderne politik, forvaltning, bæredygtighed og kontrol«.
(6)
Finansieringsrammen for den integrerede havpolitik, der er fastsat i denne forordning, tager hensyn til både den nuværende økonomiske afmatning og det forhold, at dette er det første operationelle program, der specifikt er rettet mod gennemførelsen af den integrerede havpolitik.
(7)
Der er fortsat behov for bevillinger, for at Unionen skal kunne gennemføre og videreudvikle den integrerede havpolitik i tråd med Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2008 om en integreret EU-havpolitik (4) og nå de overordnede mål som opstillet i meddelelsen fra Kommissionen og som bekræftet i statusrapporten fra oktober 2009 og godkendt af Rådet i dets konklusioner af 16. november 2009.
(8)
Det er ikke alle den integrerede havpolitiks prioriteter og mål, der er omfattet af andre EU-instrumenter såsom Samhørighedsfonden, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Fiskerifond, det syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration, instrumentet til førtiltrædelsesbistand og det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument, og derfor er det nødvendigt at udarbejde et program for støtte til videreudvikling af den integrerede havpolitik (»programmet«).
(9)
Med forbehold af de kommende forhandlinger om den flerårige finansielle ramme for perioden efter 2013 skal der stilles tilstrækkelige ressourcer til rådighed for at sikre, at den integrerede havpolitiks mål kan udvikles og gennemføres uden at undergrave de ressourcer, der er øremærket til andre politikker, og på samme tid styrke en bæredygtig udvikling af Unionens maritime regioner, herunder øer og regionerne i den yderste periferi. Derfor anses det for afgørende at inkludere den integrerede havpolitik i den flerårige finansielle ramme for perioden efter 2013. Endvidere bør der, hvis det er hensigtsmæssigt, udarbejdes et forslag til forlængelse af programmet efter 2013 ledsaget af et forslag om en passende finansieringsramme.
(10)
Finansiel støtte til foranstaltninger vedrørende den integrerede havpolitik med henblik på at fremme udviklingen inden for maritime anliggender vil i høj grad indvirke på den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed.
(11)
EU-finansieringen bør udformes således, at den støtter sonderende undersøgelser i forbindelse med foranstaltninger, som skal fremme den integrerede havpolitiks strategiske mål, under behørig hensyntagen til deres samlede virkninger, på basis af en økosystembaseret tilgang, til bæredygtig »blå« økonomisk vækst, beskæftigelse, innovation og konkurrenceevne i kyst- og øområder samt regioner i den yderste periferi og til fremme af den integrerede havpolitiks internationale dimension.
(12)
Den integrerede havpolitiks strategiske mål omfatter en integreret havforvaltning på alle planer; videreudvikling og gennemførelse af integrerede havområdestrategier tilpasset de specifikke behov i de forskellige havområder i Europa; videreudvikling af tværgående værktøjer til udformning af integrerede politikker, der sigter på at forbedre synergieffekterne og koordineringen mellem de eksisterende politikker og instrumenter, herunder ved hjælp af udveksling af oplysninger og viden om havet; større inddragelse af interessenter i ordninger for integreret havforvaltning; beskyttelse og bæredygtig udnyttelse af hav- og kystressourcer samt fastlæggelse af bæredygtighedstærskler for menneskelige aktiviteter og beskyttelse af hav- og kystmiljøet og biodiversiteten under havstrategirammedirektivet (5), som er miljøsøjlen i den integrerede havpolitik, samt vandrammedirektivet (6).
(13)
Det er vigtigt, at programmet er koordineret med de øvrige EU-politikker, der kan have en havdimension, navnlig strukturfondene, de transeuropæiske transportnet, den fælles fiskeripolitik, turisme, miljø og klimaændringer, rammeprogrammet for forskning og udvikling og energipolitikken.
(14)
Der bør fastlægges generelle mål for programmet for at sikre sammenhæng mellem dets forskellige aspekter. For hvert generelt mål bør der fastsættes mere detaljerede operationelle mål. Fordelingen af midler til de generelle mål for perioden 2011-2013 er angivet i bilaget. Denne fordeling sikrer fleksibilitet, således at den generelle budgetramme pr. mål kan øges/reduceres, uden at overstige den overordnede finansieringsramme.
(15)
EU-finansieringen bør give mulighed for at støtte udvikling af integreringen af havovervågningen i overensstemmelse med Еuropa-Parlamentets beslutning af 21. oktober 2010 og Rådets konklusioner af 17. november 2009 om integrering af havovervågning under hensyn til køreplanen med henblik på etablering af den fælles ramme for informationsudveksling for EU's maritime område (CISE). Denne øremærkede finansiering bør derfor begrænses til udvikling af et decentraliseret informationsudvekslingssystem, dvs. foranstaltninger, der bl.a. omfatter software, til forbedring af grænsefladen mellem overvågningssystemerne. Programmet bør tage hensyn til resultaterne af andre projekter vedrørende det decentraliserede havovervågningssystem.
(16)
Gennemførelse af programmet i tredjelande bør bidrage til støttemodtagerlandets udviklingsmål og være forenelig med andre EU-samarbejdsinstrumenter, herunder mål og prioriteter for de relevante EU-politikker og gældende EU-ret samt relevante internationale konventioner.
(17)
Programmet bør supplere og være sammenhængende med eksisterende og fremtidige finansieringsinstrumenter, som Unionen og medlemsstaterne stiller til rådighed på nationalt og subnationalt plan, og som har til formål at fremme beskyttelse og bæredygtig udnyttelse af oceaner, have og kystområder og bidrage til at styrke samarbejdet mellem medlemsstaterne og deres kyst- og øområder samt regioner i den yderste periferi, idet der tages hensyn til prioriteringen af nationale og lokale projekter og deres fremskridt.
(18)
Foranstaltningerne i programmet bør supplere andre EU-foranstaltninger for at sikre sammenhængende gennemførelse af EU-retsakterne vedrørende de relevante sektorpolitikker og samtidig forhindre overlapning.
(19)
Der er også behov for at fastsætte regler for programmering af foranstaltninger, udgifters støtteberettigelse, EU-støttens størrelse, de vigtigste betingelser for tilrådighedsstillelse af støtte og programmets samlede budget.
(20)
Programmet bør gennemføres i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (7) (»finansforordningen«) og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (8).
(21)
I denne forordning fastlægges en finansieringsramme for det flerårige program, der som omhandlet i punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (9) udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden under den årlige budgetprocedure.
(22)
For at Kommissionen lettere skal kunne overvåge denne forordnings gennemførelse, bør der åbnes mulighed for at finansiere udgifter til overvågning, kontrol og evaluering.
(23)
De årlige arbejdsprogrammer for programmets gennemførelse bør vedtages af Kommissionen i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (10).
(24)
For så vidt angår foranstaltningerne finansieret i henhold til denne forordning er det nødvendigt at sikre, at Unionens finansielle interesser beskyttes ved anvendelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (11), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (12) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (13).
(25)
For at sikre, at EU-finansieringen anvendes effektivt, bør de foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne forordning, regelmæssigt evalueres.
(26)
Det er underforstået, at ingen af foranstaltningerne i forbindelse med programmet kræver et supplerende retsgrundlag.
(27)
Målene for denne forordning kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne alene, og kan derfor på grund af omfanget og virkningerne af de foranstaltninger, der skal finansieres under programmet, bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand
Ved denne forordning indføres et program for støtte til foranstaltninger til videreudvikling og gennemførelse af den integrerede EU-havpolitik (»programmet«).
Den integrerede EU-havpolitik fremmer koordineret og sammenhængende beslutningstagning med henblik på at maksimere den bæredygtige udvikling, økonomiske vækst og sociale samhørighed i medlemsstaterne, navnlig Unionens kystområder, øområder og regioner i den yderste periferi, samt maritime sektorer, gennem sammenhængende og koordinerede havrelaterede politikker og relevant internationalt samarbejde.
Programmet støtter den bæredygtige udnyttelse af havene og større videnskabelig viden.
Artikel 2
Generelle målsætninger
Programmet har følgende generelle mål:
a)
at fremme udvikling og gennemførelse af integreret forvaltning af hav- og kystanliggender
b)
at bidrage til udvikling af tværgående værktøjer, dvs. maritim fysisk planlægning, den fælles ramme for informationsudveksling (CISE) og havviden om oceaner, have og kystområder, inden for og grænsende op til Unionen, for at udvikle synergier og støtte hav- eller kystrelaterede politikker, navnlig inden for økonomisk udvikling, beskæftigelse, miljøbeskyttelse, forskning, maritim sikkerhed, energi og udviklingen af grønne maritime teknologier, under hensyn til og på grundlag af eksisterende redskaber og initiativer
c)
at fremme beskyttelse af havmiljøet, herunder navnlig biodiversiteten, og bæredygtig udnyttelse af hav- og kystressourcer og nærmere at fastlægge bæredygtighedstærskler for menneskelige aktiviteter, der har indvirkning på havmiljøet, navnlig inden for rammerne af direktiv 2008/56/EF (»havstrategirammedirektivet«)
d)
at støtte udviklingen og gennemførelsen af havområdestrategier
e)
at forbedre og fremme eksternt samarbejde om og ekstern koordinering af den integrerede EU-havpolitiks mål på baggrund af debatter inden for internationale fora, idet tredjelande tilskyndes til at ratificere og gennemføre De Forenede Nationers havretskonvention (UNCLOS)
f)
at støtte bæredygtig økonomisk vækst, beskæftigelse, innovation og nye teknologier i maritime sektorer og i Unionens kyst- og øområder samt regioner i Unionens yderste periferi.
Artikel 3
Operationelle mål
1. Under det mål, der er opstillet i artikel 2, litra a), (integreret havforvaltning), skal programmet:
a)
fremme foranstaltninger, der tilskynder medlemsstaterne og EU-regioner til at udvikle, indføre eller gennemføre integreret havforvaltning
b)
fremme tværsektorielle samarbejdsplatforme og -netværk, der omfatter repræsentanter for offentlige, regionale og lokale myndigheder, virksomheder, forskere, borgere, civilsamfundsorganisationer og arbejdsmarkedets parter
c)
øge synligheden af og gøre de offentlige myndigheder, den private sektor og offentligheden opmærksom på en integreret tilgang til maritime anliggender.
2. Under det mål, der er opstillet i artikel 2, litra b), (tværgående værktøjer), skal programmet fremme udviklingen af:
a)
den fælles informationsudvekslingsstruktur på det maritime område i Unionen til fremme af tværsektoriel og grænseoverskridende udveksling af overvågningsdata, som sammenkæder alle brugergrupper i overensstemmelse med principperne for integreret havovervågning, med henblik på at styrke sikker og bæredygtig anvendelse af havarealerne under hensyn til den relevante sektorpolitikudvikling for så vidt angår overvågning og i givet fald støtte den nødvendige udvikling
b)
maritim fysisk planlægning og integreret kystzoneforvaltning, som begge er vigtige værktøjer i forbindelse med bæredygtig udvikling af hav- og kystområder og begge bidrager til målene for økosystembaseret forvaltning og udviklingen af forbindelser mellem havet og landjorden samt fremmer medlemsstaternes samarbejde, f.eks. udviklingen af foranstaltninger, også på forsøgsbasis, som forener produktionen af vedvarende energi og fiskeopdræt
c)
en omfattende og offentligt tilgængelig havdata- og havvidenbase af høj kvalitet, der gør det lettere at udveksle, genanvende og sprede sådanne data og sådan viden mellem forskellige brugergrupper ved hjælp af eksisterende data, hvorved det undgås, at databaserne overlapper hinanden. Med henblik herpå udnyttes Unionens og medlemsstaternes allerede eksisterende programmer fuldt ud, herunder Inspire (14) og GMES (15).
3. Under det mål, der er opstillet i artikel 2, litra c), (beskyttelse af havmiljøet), skal programmet:
a)
støtte beskyttelse og bevaring af hav- og kystmiljøet samt forebygge og reducere tilførsler til havmiljøet, herunder affald i havet, med henblik på gradvis at udfase forurening
b)
bidrage til sundhed, biodiversitet og modstandsdygtighed i marine økosystemer og økosystemer i kystområder
c)
fremme koordinationen mellem medlemsstater og andre interessenter i forbindelse med gennemførelsen af en økosystembaseret tilgang til forvaltningen af menneskelige aktiviteter og forsigtighedsprincippet
d)
lette udviklingen af fælles metoder og standarder
e)
fremme aktioner til modvirkning af og tilpasning til klimaforandringernes indvirkning på hav-, kyst- og ømiljøet med særlig vægt på de områder, der er mest sårbare i så henseende
f)
støtte udviklingen af strategiske tilgange til forskning, der tager sigte på en vurdering af økosystemernes nuværende tilstand, så der skabes grundlag for økosystembaseret forvaltning og planlægning på regionalt og nationalt plan.
4. Under det mål, der er opstillet i artikel 2, litra d), (havområdestrategier), skal programmet:
a)
støtte udvikling og gennemførelse af integrerede havområdestrategier under hensyn til en afbalanceret tilgang i alle havområder samt til havområdernes og underhavområdernes særlige karakteristika og i givet fald af de relevante makroregionale strategier, særlig dem, hvor udvekslingen af oplysninger og erfaringer mellem de forskellige lande allerede er etableret, og hvor der eksisterer operative multinationale strukturer
b)
fremme og lette udnyttelsen af synergier mellem nationalt plan, regionalt plan og EU-plan og udveksle oplysninger, herunder om metoder og standarder, og udveksling af bedste praksis inden for havpolitik, hvilket omfatter forvaltning af havpolitik og sektorpolitikker, der har indvirkning på regionale have og kystområder.
5. Under det mål, der er opstillet i artikel 2, litra e), (international dimension), skal programmet:
a)
tilskynde til, at der fortsat samarbejdes tæt med medlemsstaterne om en integreret tilgang med tredjelande og interessenter i tredjelande, der deler et havområde med EU-medlemsstater, herunder om ratificering og gennemførelse af UNCLOS
b)
fremme dialogen med tredjelande under hensyn til UNCLOS og de relevante gældende internationale konventioner, der er baseret på UNCLOS
c)
tilskynde til udveksling af bedste praksis, der supplerer eksisterende initiativer, under hensyn til udviklingen af regionale strategier på subregionalt plan.
Dette operationelle mål skal forfølges i overensstemmelse med Unionens samarbejdsinstrumenter under hensyntagen til målene i de nationale og regionale udviklingsstrategier.
6. Under det mål, der er opstillet i artikel 2, litra f), (vækst, beskæftigelse og innovation), skal programmet:
a)
fremme initiativer til fordel for vækst og beskæftigelse i de maritime sektorer og i kyst- og øområder
b)
fremme uddannelse, videreuddannelse og karrieremuligheder i maritime erhverv
c)
fremme udvikling af grønne teknologier, vedvarende havenergi, grøn skibsfart og nærskibsfart
d)
fremme udvikling af turisme i kyst-, hav- og øområder.
Artikel 4
Støtteberettigede foranstaltninger
Der kan under programmet ydes finansiel støtte til følgende former for foranstaltninger, der er i overensstemmelse med artikel 2 og 3:
a)
projekter, herunder forsøgsprojekter, undersøgelser, forskning og operationelle samarbejdsprogrammer, herunder programmer for almen og faglig uddannelse og videreuddannelse
b)
information af offentligheden og udveksling af bedste praksis, bevidstgørelse og kommunikations- og formidlingsaktiviteter i tilknytning hertil, herunder offentlige kampagner og arrangementer, samt udvikling og ajourføring af websteder og relevante sociale netværk og databaser
c)
konferencer, seminarer, workshopper og aktørfora
d)
samling, overvågning og visualisering og sikring af offentlig adgang til et betydeligt datamateriale, bedste praksis og databaser om EU-finansierede regionale projekter, i givet fald via et sekretariat oprettet til et eller flere af disse formål, hvilket vil gøre det lettere at indføre fælles ensartede standarder for indsamling og behandling af data
e)
foranstaltninger i forbindelse med tværgående værktøjer, herunder forsøgsprojekter.
Artikel 5
Den finansielle interventions art
1. Unionens finansielle støtte kan antage følgende retlige former:
a)
støtte, hvoraf den maksimale EU-medfinansieringssats pr. foranstaltning er 80 %
b)
kontrakter om offentlige indkøb
c)
administrative aftaler med Det Fælles Forskningscenter.
2. Der kan under programmet ydes såvel støtte til foranstaltninger som driftsstøtte. Medmindre andet er fastsat i finansforordningen, udvælges støttemodtagere eller kontrakter om offentlige indkøb efter indkaldelse af forslag eller efter udbud.
Artikel 6
Støttemodtagere
1. Der kan under programmet primært ydes finansiel støtte til fysiske eller juridiske personer, der er underlagt privat- eller offentligretlige regler i en af medlemsstaterne eller EU-retten.
2. Tredjelande og interessenter i tredjelande, der deler et havområde med EU-medlemsstater, samt internationale organisationer eller organer, der forfølger ét eller flere af de generelle og operationelle mål, der er opstillet i artikel 2 og 3, kan også omfattes af programmet. Foranstaltningerne skal altid omfatte deltagere fra Unionen.
3. Betingelserne for deltagelse i en procedure fastsættes i den relevante indkaldelse af forslag eller det relevante udbud.
Artikel 7
Principper for gennemførelsen
1. Foranstaltninger, der finansieres under programmet, er ikke berettigede til at modtage støtte fra andre EU-finansieringsinstrumenter. Der tilstræbes synergi og komplementaritet med Unionens øvrige instrumenter. Foranstaltninger under programmet supplerer gennemførelsen af de relevante sektorpolitikker.
2. Kommissionen sikrer, at ansøgere, der søger om finansiel støtte under programmet, og modtagere af en sådan støtte oplyser den indgående om finansieringen af foranstaltningerne. Der ydes kun økonomisk støtte via programmet i det omfang, der ikke findes andre EU-finansieringsmuligheder.
3. De foranstaltninger, der støttes af programmet, skal svare til Unionens mål og politikker for 2020 og 2050. Alle medlemsstater, maritime sektorer og kyst- og øområder samt regioner i den yderste periferi skal kunne omfattes af programmet, og der skal skabes en egentlig europæisk merværdi. Hvad angår finansieringen af foranstaltninger i de forskellige havområder, opretholdes der en passende regional balance.
4. De foranstaltninger, der støttes af programmet, stimulerer og styrker dialog, samarbejde og koordinering med og blandt medlemsstater, EU-regioner, interessenter, borgere, civilsamfundsorganisationer og arbejdsmarkedets parter, samtidig med at der sikres fuld gennemsigtighed.
5. De foranstaltninger, der støttes af programmet, gør det lettere at udnytte synergier og udveksle oplysninger, metoder, standarder og bedste praksis.
6. Principperne for god forvaltning og gennemsigtighed i beslutningsprocesserne finder anvendelse på gennemførelsen af programmet, og programmet har til formål at bidrage til gennemsigtighed og god forvaltning inden for alle tilknyttede sektorpolitikker på unionsplan, nationalt og regionalt plan.
Artikel 8
Gennemførelsesprocedurer
1. Kommissionen gennemfører programmet i overensstemmelse med finansforordningen.
2. Med henblik på programmets gennemførelse vedtager Kommissionen i overensstemmelse med målene i artikel 2 og 3 årlige arbejdsprogrammer efter proceduren i artikel 14, stk. 2.
Artikel 9
Budgetmidler
1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af programmet er for perioden fra den 1. januar 2011 til den 31. december 2013 fastlagt til 40 000 000 EUR.
2. Budgetmidlerne afsat til programmet opføres som årlige bevillinger i Unionens almindelige budget. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for finansieringsrammen.
3. Fordelingen af midler blandt de i artikel 2 omhandlede generelle mål er anført i bilaget.
Artikel 10
Teknisk bistand
1. Op til 1 % af finansieringsrammen, jf. artikel 9, kan også dække nødvendige udgifter til forberedende foranstaltninger, overvågning, kontrol, revision eller evaluering, som er en direkte forudsætning for, at de foranstaltninger, der er støtteberettigede i henhold til denne forordning, kan gennemføres effektivt, og at målene kan nås.
2. Foranstaltningerne i stk. 1 kan navnlig omfatte undersøgelser, ekspertmøder, udgifter til it-værktøjer, it-systemer og it-netværk og eventuel anden teknisk, videnskabelig og administrativ bistand og ekspertise, som Kommissionen måtte have behov for for at gennemføre denne forordning.
Artikel 11
Overvågning
1. Hver støttemodtager skal sende Kommissionen tekniske og finansielle rapporter om forløbet af det arbejde, der finansieres under programmet. Der skal endvidere fremlægges en endelig rapport senest tre måneder efter afslutningen af hvert projekt.
2. Uden at det berører den revision, som Revisionsretten udfører i samarbejde med de kompetente nationale revisionsinstitutioner eller myndigheder, jf. artikel 287 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), eller enhver kontrol, der udføres i henhold til artikel 322, stk. 1, litra b), i TEUF, foretager tjenestemænd og andre ansatte i Kommissionen kontrol på stedet, bl.a. ved stikprøver, af projekter og andre foranstaltninger, der finansieres under programmet, især for at kontrollere, om de er i tråd med programmets mål, og om foranstaltningerne i artikel 2, 3 og 4 i denne forordning er støtteberettigede.
3. Kontrakter og aftaler, der indgås som led i gennemførelsen af denne forordning, skal især indeholde bestemmelser om tilsyn og finanskontrol udøvet af Kommissionen eller dennes befuldmægtigede repræsentant og om Revisionsrettens revision, om nødvendigt på stedet.
4. Hver støttemodtager opbevarer al dokumentation for udgifterne til et projekt, således at Kommissionen har adgang til den pågældende dokumentation i fem år efter sidste udbetaling til det pågældende projekt.
5. På grundlag af resultaterne af rapporterne og stikprøverne, jf. stk. 1 og 2, justerer Kommissionen om nødvendigt størrelsen af eller tildelingsbetingelserne for den oprindeligt godkendte finansielle støtte samt tidsplanen for udbetalinger.
6. Kommissionen kontrollerer, om de foranstaltninger, der finansieres under programmet, gennemføres korrekt, er i overensstemmelse med foranstaltninger i henhold til andre sektorpolitikker og -instrumenter og om de overholder denne forordning og finansforordningen.
Artikel 12
Beskyttelse af Unionens finansielle interesser
1. Ved gennemførelsen af foranstaltninger, der finansieres under programmet, sørger Kommissionen for, at Unionens økonomiske interesser beskyttes ved:
a)
anvendelse af forebyggende foranstaltninger mod svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter
b)
effektiv kontrol
c)
inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb
d)
anvendelse af sanktioner, der skal være effektive, stå i forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning, i tilfælde af uregelmæssigheder.
2. Med henblik på anvendelsen af stk. 1 handler Kommissionen i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95, forordning (EF, Euratom) nr. 2185/96 og forordning (EF) nr. 1073/1999.
3. Kommissionen begrænser eller suspenderer udbetalingen af finansiel støtte til en foranstaltning eller kræver den tilbagebetalt, hvis den konstaterer uregelmæssigheder, herunder manglende overholdelse af denne forordning eller den individuelle afgørelse eller kontrakten eller aftalen om ydelse af den finansielle støtte, eller hvis det viser sig, at der, uden at der er blevet anmodet om Kommissionens godkendelse, er foretaget en ændring af foranstaltningen, der strider mod dennes art eller gennemførelsesbetingelserne.
4. Hvis tidsfrister ikke overholdes, eller hvis det stadium, som gennemførelsen af en foranstaltning befinder sig på, gør det berettiget kun at udbetale en del af den tildelte finansielle støtte, anmoder Kommissionen støttemodtageren om at fremsætte sine bemærkninger inden udløbet af en nærmere fastsat frist. Hvis støttemodtageren ikke giver et tilfredsstillende svar, kan Kommissionen annullere resten af støtten og kræve allerede udbetalte beløb tilbagebetalt.
5. Ethvert uretmæssigt udbetalt beløb skal tilbagebetales til Kommissionen. Beløb, der ikke betales tilbage til tiden, pålægges morarenter efter betingelserne i finansforordningen.
6. Med henblik på anvendelsen af denne artikel forstås ved »uregelmæssighed« enhver overtrædelse af en bestemmelse i EU-retten eller enhver misligholdelse af en kontraktlig forpligtelse, der kan tilskrives en økonomisk aktørs handling eller undladelse, og som ved en uretmæssig udgift skader eller ville kunne skade Unionens almindelige budget eller budgetter, der forvaltes af Unionen.
Artikel 13
Rapportering, evaluering og forlængelse
1. Kommissionen underretter regelmæssigt og straks Europa-Parlamentet og Rådet om sit arbejde.
2. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet:
a)
en statusrapport senest den 31. december 2012; denne rapport skal indeholde en evaluering af programmets indvirkning på andre EU-politikker
b)
en rapport om den efterfølgende evaluering senest den 31. december 2014.
3. Kommissionen forelægger i givet fald et forslag til retsakt om forlængelse af programmet efter 2013 med en passende finansieringsramme.
Artikel 14
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.
Artikel 15
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 30. november 2011.
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1255/2011
ze dne 30. listopadu 2011
o zavedení programu na podporu dalšího rozvoje integrované námořní politiky
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2, čl. 91 odst. 1, čl. 100 odst. 2, čl. 173 odst. 3, článek 175, článek 188, čl. 192 odst. 1, čl. 194 odst. 2 a čl. 195 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
V souladu se sdělením Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů ze dne 10. října 2007 o integrované námořní politice pro Evropskou unii (dále jen „sdělení Komise“)je hlavním cílem integrované námořní politiky Unie rozvíjet a uplatňovat integrované, koordinované, soudržné, transparentní a udržitelné rozhodování ve vztahu k oceánům, mořím, pobřežním, ostrovním a nejvzdálenějším regionům a v rámci námořních odvětví.
(2)
Akční plán připojený ke sdělení Komise stanoví řadu akcí, které Komise navrhuje uskutečnit jakožto první krok při provádění nové integrované námořní politiky Unie.
(3)
Zpráva Komise o pokroku v oblasti integrované námořní politiky EU ze dne 15. října 2009 shrnuje hlavní dosavadní výsledky integrované námořní politiky dosažené do uvedeného data a vytyčuje směr pro další fázi jejího provádění.
(4)
Rada ve svých závěrech ze dne 16. listopadu 2009 o integrované námořní politice zdůraznila význam financování pro další rozvoj a provádění integrované námořní politiky tím, že vyzvala Komisi, aby představila nezbytné návrhy na financování opatření v rámci integrované námořní politiky v rámci stávajícího finančního výhledu tak, aby vstoupily v platnost do roku 2011.
(5)
Ve svém usnesení ze dne 21. října 2010 o integrované námořní politice EU - hodnocení dosaženého pokroku a nové výzvy Evropský parlament výslovně podpořil záměr Komise „vyčlenit na financování integrované námořní politiky v příštích dvou letech částku 50 milionů EUR, aby bylo možné navázat na předešlé projekty v oblastech, politiky, správy, udržitelnosti a dohledu“.
(6)
Finanční krytí, které je v tomto nařízení pro integrovanou námořní politiku stanoveno, zohledňuje jak současný hospodářský útlum, tak i skutečnost, že se jedná o první operační program specificky zaměřený na provádění integrované námořní politiky.
(7)
Trvalé financování ze strany Unie je nutné k tomu, aby Unie mohla provádět a dále rozvíjet integrovanou námořní politiku v souladu s usnesením Evropského parlamentu ze dne 20. května 2008 o integrované námořní politice (4) a realizovat její zastřešující cíle vymezené ve sdělení Komise a potvrzené ve zprávě o pokroku z října 2009 a podpořené v závěrech Rady ze dne 16. listopadu 2009.
(8)
Jelikož jiné stávající nástroje Unie, jako je Fond soudržnosti, Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský rybářský fond, sedmý rámcový program pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace, nástroj předvstupní pomoci či evropský nástroj sousedství a partnerství, nepokrývají všechny priority a cíle integrované námořní politiky, je nezbytné zavést program na podporu jejího dalšího rozvoje (dále jen „program“).
(9)
Aniž jsou dotčena nadcházející jednání o víceletém finančním rámci na období po roce 2013, bude třeba mít k dispozici dostatečné zdroje na zajištění toho, aby bylo možné rozvíjet a dosáhnout cílů integrované námořní politiky, aniž by byly ohroženy zdroje vyčleněné pro jiné politiky, a současně aby došlo k posílení udržitelného rozvoje námořních regionů Unie, včetně ostrovů a nejvzdálenějších regionů. Považuje se proto za zásadní, aby byla integrovaná námořní politika zařazena do víceletého finančního rámce na období po roce 2013. Kromě toho by měl být v případě potřeby vypracován návrh na prodloužení platnosti programu i po roce 2013 spolu s návrhem stanovujícím odpovídající finanční krytí.
(10)
Rozvoj námořních záležitostí prostřednictvím finanční podpory opatření v rámci integrované námořní politiky bude mít významný dopad, pokud jde o ekonomickou, sociální a územní soudržnost.
(11)
Financování ze strany Unie by mělo být určeno na podporu přípravné práce týkající se akcí zaměřených na prosazování strategických cílů integrované námořní politiky, přičemž je třeba na základě ekosystémového přístupu věnovat náležitou pozornost jejich kumulativnímu dopadu, udržitelnému „modrému“ hospodářskému růstu, zaměstnanosti, inovacím a konkurenceschopnosti v pobřežních, ostrovních a nejvzdálenějších regionech a podpoře mezinárodního rozměru integrované námořní politiky.
(12)
Mezi strategické cíle integrované námořní politiky patří integrovaná námořní správa na všech úrovních; další rozvoj a provádění integrovaných strategií pro mořské oblasti, přizpůsobených zvláštním potřebám různých evropských mořských oblastí; další rozvoj průřezových nástrojů pro tvorbu integrované politiky zaměřených na zlepšení součinnosti a koordinace stávajících politik a nástrojů, a to i sdílením údajů a poznatků týkajících se námořních záležitostí:, větší zapojení zúčastněných stran do systémů integrované námořní správy; ochrana a udržitelné využívání mořských a pobřežních zdrojů; a vymezení hranic pro udržitelnost lidských činností a ochrana mořského a pobřežního prostředí a biologické rozmanitosti v kontextu rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí (5), jež představuje environmentální pilíř integrované námořní politiky, jakož i v kontextu rámcové směrnice o vodě (6).
(13)
Je důležité, aby byl program provázán s dalšími politikami Unie, jež mohou zahrnovat námořní rozměr, zejména se strukturálními fondy, transevropskou dopravní sítí, společnou rybářskou politikou, politikou v oblasti cestovního ruchu, životního prostředí a změny klimatu, rámcovým programem pro výzkum a rozvoj a s energetickou politikou.
(14)
Za účelem zajištění soudržnosti jednotlivých aspektů programu je třeba stanovit jeho obecné cíle. U každého obecného cíle by měly být vymezeny podrobnější operativní cíle. Rozdělení finančních prostředků mezi obecné cíle na období let 2011 až 2013 je rámcově uvedeno v příloze. Toto rozdělení prostředků umožňuje flexibilně zvýšit/snížit finanční prostředky obecně přidělené pro jednotlivé cíle, aniž by došlo k překročení celkového finančního krytí.
(15)
Financování ze strany Unie by mělo umožňovat podporu rozvoje integrace dohledu nad mořským prostředím v souladu s usnesením Evropského parlamentu ze dne 21. října 2010 a se závěry Rady ze dne 17. listopadu 2009 o integrovaném námořním dohledu, a to při zohlednění plánu vytváření společného prostředí pro sdílení informací (CISE) v námořním prostoru EU. Vyčleněné finanční prostředky by se však měly omezovat na rozvoj decentralizovaného systému pro výměnu informací,totiž na opatření včetně softwaru,za účelem zdokonalení rozhraní mezi systémy dohledu. Program by měl zohlednit výsledky dalších projektů týkajících se decentralizovaného systému námořního dohledu.
(16)
Provádění programu ve třetích zemích by mělo přispět k plnění rozvojových cílů přijímajících zemí a být v souladu s ostatními nástroji spolupráce Unie, včetně cílů a priorit příslušných politik Unie a unijního acquis a příslušných mezinárodních úmluv.
(17)
Program by měl doplňovat stávající a budoucí finanční nástroje, které na podporu ochrany a udržitelného využívání oceánů, moří a pobřeží poskytuje Unie a členské státy na celostátní a nižší úrovni, měl by být s těmito nástroji v souladu a měl by napomáhat podpoře účinnější spolupráce mezi členskými státy a jejich pobřežními, ostrovními a nejvzdálenějšími regiony a zohledňovat priority a pokrok celostátních a místních projektů.
(18)
Akcemi stanovenými v programu by měly být doplněny další akce Unie, aby se zajistilo soudržné provádění právních aktů Unie týkajících se příslušných odvětvových politik a zároveň se zabránilo zdvojování činností.
(19)
Je také nutné stanovit pravidla upravující plánování opatření, způsobilost výdajů, úroveň finanční pomoci Unie, hlavní podmínky, za kterých by měla být poskytována, a celkový rozpočet programu.
(20)
Program by měl být prováděn v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (7) (dále jen „finanční nařízení“), a s nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8).
(21)
Toto nařízení stanoví finanční krytí víceletého programu, které představuje pro rozpočtový orgán při ročním rozpočtovém procesu hlavní referenční hodnotou ve smyslu bodu 37 Interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 17. května 2006 o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení (9).
(22)
Aby mohla Komise snadněji sledovat provádění tohoto nařízení, mělo by být možné financovat výdaje související se sledováním, kontrolami a hodnocením.
(23)
Roční pracovní programy sestavované pro provádění programu by měly být přijímány Komisí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (10).
(24)
V souvislosti s akcemi financovanými v rámci tohoto nařízení je nutné zajistit ochranu finančních zájmů Unie použitím nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (11), nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (12) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (13).
(25)
Pro zajištění účelnosti financování ze strany Unie by měly být akce financované v rámci tohoto nařízení pravidelně vyhodnocovány.
(26)
Žádná z akcí stanovených v rámci programu by neměla vyžadovat použití dalšího právního základu.
(27)
Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků akcí financovaných v rámci programu lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
Tímto nařízením se zavádí program na podporu opatření, která mají dále podporovat další rozvoj a provádění integrované námořní politiky Unie (dále jen „program“).
Integrovaná námořní politika Unie podporuje prostřednictvím soudržných politik v námořní oblasti a příslušné mezinárodní spolupráce koordinovaný a soudržný proces rozhodování s cílem maximalizovat udržitelný rozvoj, hospodářský růst a sociální soudržnost členských států, zejména s ohledem na pobřežní, ostrovní a nejvzdálenější regiony v Unii, jakož i nejrůznější námořní odvětví.
Program podporuje udržitelné využívání moří a oceánů a rozšiřování vědeckých poznatků.
Článek 2
Obecné cíle
Program má tyto obecné cíle:
a)
podporovat rozvoj a uplatňování integrované správy námořních a pobřežních záležitostí;
b)
přispívat k rozvoji meziodvětvových nástrojů, konkrétně územního plánování námořních prostor, společného prostředí pro sdílení informací a poznatků v námořní oblasti týkajících se oceánů, moří a pobřežních regionů v Unii a hraničících s Unií, s cílem rozvíjet součinnost a podporovat politiky týkající se moří nebo pobřeží, zejména v oblasti hospodářského rozvoje, zaměstnanosti, ochrany životního prostředí, výzkumu, námořní bezpečnosti a energetiky, a přispívat k rozvoji ekologicky šetrných námořních technologií, a to při zohlednění stávajících nástrojů a iniciativ a s jejich využitím;
c)
podporovat ochranu mořského prostředí, zejména jeho biologické rozmanitosti, a udržitelné využívání mořských a pobřežních zdrojů a dále vymezit hranice udržitelnosti lidských činností, jež mají dopad na mořské prostředí, a to zejména v kontextu směrnice 2008/56/ES (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí);
d)
podporovat rozvoj a uplatňování strategií pro oblasti jednotlivých moří;
e)
zdokonalovat a posilovat vnější spolupráci a koordinaci ve vztahu k cílům integrované námořní politiky, a to na základě pokračování diskusí na mezinárodních fórech; v tomto ohledu je třeba naléhat na třetí země, aby ratifikovaly a prováděly Úmluvu Organizace spojených národů o mořském právu (dále jen „úmluva UNCLOS“);
f)
podporovat udržitelný hospodářský růst, zaměstnanost, inovace a nové technologie v námořních odvětvích a pobřežních, ostrovních a nejvzdálenějších regionech v Unii.
Článek 3
Operativní cíle
1. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. a) (integrovaná námořní správa) program:
a)
podporuje akce, které podněcují členské státy a regiony EU k rozvoji, zavedení nebo provádění integrované námořní správy;
b)
podporuje platformy a sítě pro meziodvětvovou spolupráci, zahrnující zástupce veřejných orgánů, místních a regionálních orgánů, průmyslu, zúčastněných stran v oblasti výzkumu, občanů, organizací občanské společnosti a sociálních partnerů;
c)
zvyšuje viditelnost integrovaného přístupu k námořním záležitostem a povědomí veřejných orgánů, soukromého sektoru a veřejnosti o tomto přístupu.
2. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. b) (meziodvětvové nástroje) program podporuje rozvoj:
a)
společného prostředí pro sdílení informací v námořní oblasti Unie, které podporuje meziodvětvovou a přeshraniční výměnu informací o dohledu propojením všech skupin uživatelů v souladu se zásadami o integrovaném dohledu nad mořským prostředím, aby se posílilo bezpečné, zabezpečené a udržitelné využívání námořního prostoru, přičemž se zohlední příslušný vývoj odvětvových politik týkajících se dohledu a případně se přispěje k jejich nezbytnému rozvoji;
b)
územního plánování námořního prostoru a integrovaného řízení pobřežních zón, což jsou dva důležité nástroje pro udržitelný rozvoj námořních a pobřežních oblastí, které přispívají k dosažení cílů řízení založeného na ekosystémovém přístupu a k rozvoji spojení mezi pevninou a mořem a usnadňují spolupráci členských států, například pokud jde o tvorbu experimentálních a jiných opatření kombinujících výrobu energie z obnovitelných zdrojů a chov ryb;
c)
komplexní, veřejně přístupné a vysoce kvalitní základny údajů a znalostí o mořích, která při využití stávajících údajů usnadňuje sdílení, opakované využívání a šíření těchto údajů a znalostí mezi různými skupinami uživatelů a zabraňuje zdvojování databází; za tímto účelem je třeba co nejlépe využít stávající programy Unie a členských států, včetně INSPIRE (14) a GMES (15).
3. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. c) (ochrana mořského prostředí) program:
a)
podporuje ochranu a zachování mořského a pobřežního prostředí a zabraňuje a omezuje znečišťování mořského prostředí, včetně odpadků v moři, s cílem postupně ukončit znečišťování;
b)
přispívá ke zdraví, biologické rozmanitosti a odolnosti mořských a pobřežních ekosystémů;
c)
usnadňuje koordinaci mezi členskými státy a dalšími aktéry při provádění ekosystémově založeného přístupu k řízení lidských činností a při uplatňování zásady předběžné opatrnosti;
d)
usnadňuje vývoj metod a standardů;
e)
podporuje akce zaměřené na zmírňování dopadů změny klimatu na mořské, pobřežní a ostrovní prostředí a na přizpůsobení se této změně, se zvláštním důrazem na oblasti, které jsou v tomto ohledu nejzranitelnější;
f)
podporuje rozvoj strategických přístupů k výzkumu za účelem posouzení současného stavu ekosystémů, a poskytuje tak základ pro ekosystémové řízení a plánování na regionální a celostátní úrovni.
4. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. d) (strategie pro mořské oblasti) program:
a)
podporuje rozvoj a provádění integrovaných strategií pro mořské oblasti, přičemž zohledňuje vyvážený přístup ve všech mořských oblastech, jakož i specifické rysy mořských a podmořských oblastí, a případně příslušných makroregionálních strategií, zejména těch, v jejichž rámci již probíhá výměna informací a zkušeností mezi jednotlivými zeměmi a již jsou zavedeny operační mezinárodní struktury;
b)
prosazuje a usnadňuje využívání součinnosti mezi vnitrostátní a regionální úrovní a úrovní Unie, sdílení informací, mimo jiné o metodách a standardech, a výměnu osvědčených postupů v oblasti námořní politiky, včetně správy této politiky a odvětvových politik, které mají dopad na regionální moře a pobřežní regiony.
5. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. e) (mezinárodní rozměr) program:
a)
podporuje pokračující úzkou spolupráci s členskými státy týkající se integrovaného přístupu uplatňovaného se třetími zeměmi a s aktéry ve třetích zemích, kteří sdílejí mořskou oblast s členskými státy Unie, jakož i činnost týkající se ratifikace a provádění úmluvy UNCLOS;
b)
podporuje dialog se třetími zeměmi s ohledem na úmluvu UNCLOS a na příslušné platné mezinárodní úmluvy, které jsou na úmluvu UNCLOS založené;
c)
podporuje výměnu osvědčených postupů, které doplňují stávající iniciativy, s ohledem na rozvoj regionálních strategií na subregionální úrovni.
Tento operativní cíl je prováděn v souladu s nástroji spolupráce Unie, přičemž se zohlední cíle vnitrostátních a regionálních rozvojových strategií.
6. V rámci cíle stanoveného v čl. 2 písm. f) (růst, zaměstnanost a inovace) program:
a)
podporuje iniciativy zaměřené na růst a zaměstnanost v námořních odvětvích a v pobřežních a ostrovních regionech;
b)
podporuje odbornou přípravu, vzdělávání a pracovní příležitosti v rámci námořních profesí;
c)
podporuje rozvoj ekologických technologií, energie z obnovitelných mořských zdrojů, ekologické námořní dopravy a námořní dopravy na krátké vzdálenosti;
d)
podporuje rozvoj pobřežního, námořního a ostrovního cestovního ruchu.
Článek 4
Způsobilé akce
V rámci programu může být v souladu s cíli uvedenými v článcích 2 a 3 poskytována finanční pomoc na následující typy akcí:
a)
projekty, včetně zkušebních projektů; studie; výzkumné a operační programy spolupráce, včetně programů vzdělávání, odborné přípravy a rekvalifikace;
b)
sdílení veřejných informací a osvědčených postupů, osvěta a související činnosti na poli komunikace a šíření informací, včetně propagačních kampaní, a akcí a tvorby a správy internetových stránek a relevantních sociálních sítí a databází;
c)
konference, semináře, pracovní setkání a fóra zúčastněných stran;
d)
sdílení, sledování a vizualizace významného množství údajů, osvědčených postupů a databází týkajících se regionálních projektů financovaných Unií a zajištění veřejného přístupu k nim, případně též prostřednictvím sekretariátu zřízeného za jedním nebo několika z uvedených účelů, což usnadní přijímání společných jednotných standardů, pokud jde o sběr a zpracovávání údajů;
e)
akce související s průřezovými nástroji, včetně zkušebních projektů.
Článek 5
Druh finančního zásahu
1. Finanční pomoc Unie může mít tyto právní formy:
a)
granty, u nichž maximální míra spolufinancování jednotlivých akcí ze strany Unie činí 80 %;
b)
smlouvy na veřejné zakázky;
c)
správní ujednání se Společným výzkumným střediskem.
2. V rámci programu mohou být poskytovány jak granty na akce, tak provozní granty. Není-li ve finančním nařízení stanoveno jinak, vyberou se příjemci grantů nebo úspěšní uchazeči o veřejné zakázky na základě výzvy k předkládání návrhů nebo nabídkového řízení.
Článek 6
Příjemci
1. Finanční pomoc v rámci programu lze prioritně poskytnout fyzickým nebo právnickým osobám, které se řídí soukromým či veřejným právem některého z členských států nebo právem Unie.
2. Příjemci programu mohou být i třetí země, zúčastněné strany v třetích zemích sdílející mořskou oblast s členskými státy Unie a mezinárodní organizace nebo subjekty, které sledují jeden nebo více obecných a operativních cílů uvedených v článcích 2 a 3. Do opatření musí být vždy zapojeni účastníci z Unie.
3. Podmínky způsobilosti k účasti v řízení se stanoví v rámci příslušné výzvy k předkládání návrhů nebo nabídkového řízení.
Článek 7
Zásady provádění
1. Akce financované v rámci programu nejsou způsobilé pro získání pomoci z jiných finančních nástrojů Unie. Usiluje se o součinnost a doplňkovost s dalšími nástroji Unie. Akce v rámci programu doplňují provádění příslušných odvětvových politik.
2. Komise zajistí, aby jí žadatelé o finanční pomoc v rámci programu a příjemci této pomoci poskytovali souhrnné informace o financování akcí. Finanční pomoc z programu bude poskytována pouze tehdy, pokud nebudou k dispozici jiné možnosti financování z Unie.
3. Činnosti podporované z programu musí odpovídat cílům a politikám Unie do roku 2020 a 2050. Využívat program mohou všechny členské státy, námořní odvětví a pobřežní, ostrovní a nejvzdálenější regiony a vytváří se skutečná evropská přidaná hodnota. Ve vztahu k financování akcí v jednotlivých oblastech moří je třeba usilovat o odpovídající regionální vyváženost.
4. Akce podporované v rámci programu musí podněcovat a posilovat dialog, spolupráci a koordinaci s členskými státy, regiony EU, zúčastněnými stranami, občany, organizacemi občanské společnosti a sociálními partnery a mezi nimi a současně zajišťovat naprostou transparentnost.
5. Akce podporované v rámci programu musí usnadňovat využívání součinnosti, sdílení informací a výměnu metod, standardů a osvědčených postupů.
6. Při provádění programu se uplatňují principy řádné správy a transparentnosti rozhodovacích procesů a program se snaží přispět k transparentnosti a řádné správě ve všech souvisejících odvětvových politikách na úrovni Unie a na vnitrostátní a regionální úrovni.
Článek 8
Prováděcí postupy
1. Komise provádí program v souladu s finančním nařízením.
2. Pro účely provádění programu v souladu s cíli uvedenými v článcích 2 a 3 přijímá Komise roční pracovní programy postupem podle čl. 14 odst. 2.
Článek 9
Rozpočtové zdroje
1. Finanční krytí pro provádění programu v období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2013 se stanoví na 40 000 000 EUR.
2. Rozpočtové zdroje přidělované na program se zaznamenávají do ročních rozpočtových prostředků souhrnného rozpočtu Unie. Roční rozpočtové položky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního rámce.
3. Rámcové rozdělení finančních prostředků mezi obecné cíle uvedené v článku 2 je uvedeno v příloze.
Článek 10
Technická pomoc
1. Až 1 % finančního krytí stanoveného v článku 9 může být použito také na úhradu nutných výdajů souvisejících s jakoukoli přípravnou akcí, sledováním, kontrolou, auditem a hodnocením, které jsou přímo nezbytné pro účelné a účinné provádění způsobilých akcí podle tohoto nařízení a pro dosažení cílů, které jsou v něm stanoveny.
2. Činnosti uvedené v odstavci 1 mohou zahrnovat zejména studie, setkání odborníků, výdaje na nástroje, systémy a sítě v oblasti informatiky a jakoukoli další technickou, vědeckou a administrativní pomoc a odborné znalosti, které bude Komise potřebovat k provádění tohoto nařízení.
Článek 11
Sledování
1. Každý příjemce finanční pomoci Komisi předkládá technické a finanční zprávy o pokroku prací financovaných programem. Do tří měsíců od dokončení každého projektu se předloží rovněž závěrečná zpráva.
2. Aniž jsou dotčeny kontroly prováděné Účetním dvorem v součinnosti s příslušnými vnitrostátními orgány kontroly účetnictví nebo s příslušnými vnitrostátními místy podle článku 287 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouvy o fungování EU“) nebo jakékoli inspekce prováděné podle čl. 322 odst. 1 písm. b) Smlouvy o fungování EU, provádějí úředníci a další zaměstnanci Komise u projektů a dalších opatření financovaných v rámci programu kontroly na místě včetně namátkových kontrol, zejména za účelem ověření souladu s cíli programu a způsobilosti akcí podle článků 2, 3 a 4 tohoto nařízení.
3. Smlouvy a dohody uzavřené na při provádění tohoto nařízení obsahují zejména ustanovení o dohledu a finanční kontrole ze strany Komise nebo jakéhokoli Komisí pověřeného zástupce a o kontrolách Účetního dvora, v případě potřeby prováděných na místě.
4. Každý příjemce finanční pomoci uchovává veškeré podklady k výdajům na daný projekt po dobu pěti let od uskutečnění poslední platby týkající se každého projektu tak, aby byly k dispozici Komisi.
5. V případě potřeby Komise na základě výsledků zpráv a namátkových kontrol uvedených v odstavcích 1 a 2 upraví rozsah nebo podmínky přidělení původně schválené finanční pomoci, jakož i časový rozvrh plateb.
6. Komise ověří, zda jsou akce financované programem prováděny řádně, zda odpovídají opatřením v rámci jiných odvětvových politik a nástrojů a zda jsou v souladu s tímto nařízením a finančním nařízením.
Článek 12
Ochrana finančních zájmů Unie
1. Komise zajistí, aby při provádění akcí financovaných programem byly chráněny finanční zájmy Unie prostřednictvím:
a)
uplatňování preventivních opatření proti podvodům, korupci a jakémukoli jinému protiprávnímu jednání;
b)
účinných kontrol;
c)
zpětného získávání neoprávněně vyplacených částek a
d)
uplatňování účinných, přiměřených a odrazujících sankcí v případě zjištění nesrovnalostí.
2. Pro účely odstavce 1 postupuje Komise v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 2988/95, nařízením (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízením (ES) č. 1073/1999.
3. Komise sníží, pozastaví nebo získá zpět částku finanční pomoci poskytnutou na akci, jestliže shledá nesrovnalosti, včetně nesouladu s tímto nařízením nebo s jednotlivým rozhodnutím nebo smlouvou či dohodou, na jejichž základě byla finanční pomoc poskytnuta, nebo pokud vyjde najevo, že akce doznala změny, která je v rozporu s její povahou nebo podmínkami pro provádění, aniž by byla Komise předem požádána o schválení.
4. Pokud nebyly dodrženy lhůty nebo pokud pokrok dosažený při provádění akce opodstatňuje pouze část přidělené finanční pomoci, požádá Komise příjemce pomoci, aby ve stanovené lhůtě předložil své vyjádření. Neposkytne-li příjemce uspokojivou odpověď, může Komise zrušit zbývající část finanční pomoci a požadovat vrácení již vyplacených částek.
5. Veškeré neoprávněně vyplacené částky se vrátí Komisi. K částkám, které nejsou vráceny včas a v souladu s podmínkami stanovenými ve finančním nařízení, se přičte úrok.
6. Pro účely tohoto článku se „nesrovnalostí“ rozumí jakékoli porušení právního předpisu Unie nebo nedodržení smluvního závazku, které vyplývá z jednání nebo opomenutí hospodářského subjektu a v jehož důsledku je nebo by mohl být formou neoprávněného výdaje poškozen souhrnný rozpočet Unie nebo rozpočty Unií spravované.
Článek 13
Podávání zpráv, hodnocení a prodloužení
1. Komise o své práci pravidelně a bez prodlení informuje Evropský parlament a Radu.
2. Komise předloží Evropskému parlamentu a Radě:
a)
nejpozději 31. prosince 2012 zprávu o pokroku; tato zpráva o pokroku obsahuje hodnocení dopadu programu na další politiky Unie;
b)
nejpozději 31. prosince 2014 zprávu o hodnocení ex post.
3. Komise případně předloží legislativní návrh na prodloužení programu na období po roce 2013 spolu s odpovídajícím finančním krytím.
Článek 14
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 15
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. listopadu 2011.