RÅDETS FORORDNING (EU, EURATOM) Nr. 617/2010
af 24. juni 2010
om indberetning til Kommissionen om investeringsprojekter i energiinfrastruktur i Den Europæiske Union og om ophævelse af forordning (EF) nr. 736/96
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 337,
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 187,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
For at Kommissionen kan udføre sine opgaver på energiområdet, er det afgørende at få tegnet et samlet billede af udviklingen i investeringerne i energiinfrastrukturen i Unionen. Tilgængelige, regelmæssige og ajourførte data og oplysninger bør sætte Kommissionen i stand til at foretage de fornødne sammenligninger og evalueringer og foreslå relevante foranstaltninger på grundlag af korrekte tal og analyser, især vedrørende den fremtidige balance mellem udbud af og efterspørgsel efter energi.
(2)
Energimæssigt har situationen i og uden for Unionen ændret sig væsentligt i de senere år, hvilket betyder, at investeringer i energiinfrastruktur er blevet helt centrale for at sikre Unionens energiforsyninger samt for, at det indre marked kan fungere, og at Unionen kan gennemføre den overgang til et lavkulstofenergisystem, som den har påbegyndt.
(3)
Den nye energisituation kræver betydelige investeringer i alle infrastrukturformer i alle energisektorer og i udvikling af nye typer infrastruktur og nye teknologier, der vinder udbredelse på markedet. Med liberaliseringen af energisektoren og den fortsatte integration af det indre marked får de økonomiske operatører en mere fremtrædende rolle i investeringssammenhæng. Samtidig vil de nye politikkers krav, som f.eks. mål der har indvirkning på brugen af forskellige brændsler og brændstoffer, ændre på medlemsstaternes politikker for etablering af ny og/eller mere moderne energiinfrastruktur.
(4)
I den forbindelse bør investeringer i energiinfrastruktur i Unionen få større opmærksomhed, især med henblik på at forebygge problemer, fremme bedste praksis og opnå større gennemsigtighed med hensyn til den fremtidige udvikling af Unionens energisystemer.
(5)
Kommissionen og især dens markedsobservatorium for energi bør derfor råde over nøjagtige data og oplysninger om investeringsprojekter, herunder nedlæggelse af infrastrukturer, i de vigtigste dele af Unionens energisystem.
(6)
Data og oplysninger om den forventede udvikling i produktions-, transmissions- og lagerkapacitet og om projekter i de forskellige energisektorer er af interesse for Unionen og er vigtige for fremtidige investeringer. Det er derfor nødvendigt at sikre, at Kommissionen underrettes om de investeringsprojekter, hvor anlægs- eller nedlæggelsesarbejdet er påbegyndt, eller hvor der er truffet en endelig beslutning om investering.
(7)
Ifølge artikel 41 og 42 i Euratomtraktaten har virksomhederne pligt til at give meddelelse om deres investeringsprojekter. Det er påkrævet at supplere sådanne oplysninger med regelmæssige indberetninger om gennemførelsen af investeringsprojekter. Sådanne supplerende indberetninger berører ikke Euratomtraktatens artikel 41-44.
(8)
For at Kommissionen kan danne sig et sammenhængende billede af den fremtidige udvikling i hele Unionens energisystem, kræves der harmoniserede rammer for indberetning om investeringsprojekter, som bygger på ajourførte kategorier af, hvilke officielle data og oplysninger medlemsstaterne skal indsende.
(9)
Medlemsstaterne bør med dette for øje give Kommissionen data og oplysninger om de på deres område planlagte og igangværende investeringsprojekter i energiinfrastruktur vedrørende produktion, oplagring og transmission af olie, naturgas, elektricitet, herunder elektricitet fra vedvarende kilder, biobrændsler og biobrændstoffer samt CO2-opsamling og -lagring, herunder sammenkoblinger med tredjelande. Det bør pålægges virksomhederne at indberette sådanne data og oplysninger til medlemsstaterne.
(10)
Som følge af tidshorisonten for investeringsprojekter i energisektoren bør indberetning hvert andet år være tilstrækkeligt.
(11)
For at undgå uforholdsmæssigt store administrative byrder og minimere omkostningerne for medlemsstaterne og virksomhederne, især små og mellemstore virksomheder, bør denne forordning give mulighed for at fritage medlemsstater og virksomheder for indberetningspligten, hvis Kommissionen modtager tilsvarende oplysninger i medfør af energisektorspecifikke retsakter, der er vedtaget af EU-institutionerne, og hvis mål er konkurrencebaserede energimarkeder i Unionen, et bæredygtigt europæisk energisystem og sikre energiforsyninger til Unionen. Ethvert dobbeltarbejde i forbindelse med indberetningskravene i tredje lovgivningspakke vedrørende det indre marked for elektricitet og naturgas bør således undgås.
(12)
Af hensyn til databehandlingen og en enkel og sikker dataindberetning bør Kommissionen og især dens markedsobservatorium for energi have mulighed for at træffe alle hensigtsmæssige foranstaltninger hertil, navnlig benytte integrerede it-værktøjer og -procedurer.
(13)
Beskyttelsen af fysiske personer i forbindelse med medlemsstaternes behandling af personoplysninger er reguleret af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF (1), og beskyttelsen af fysiske personer i forbindelse med Kommissionens behandling af personoplysninger er reguleret af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 (2). Nærværende forordning berører ikke disse bestemmelser.
(14)
Medlemsstaterne eller deres bemyndigede enheder og Kommissionen bør beskytte fortroligheden af forretningsmæssigt følsomme data og oplysninger. Derfor bør medlemsstaterne eller deres bemyndigede enheder, dog ikke for data og oplysninger vedrørende grænseoverskridende transmissionsprojekter, aggregere sådanne data og oplysninger på nationalt niveau, før de indberettes til Kommissionen. Om nødvendigt bør Kommissionen yderligere aggregere disse data på en sådan måde, at der ikke kan afsløres eller udledes nogen detaljerede oplysninger om de enkelte virksomheder og anlæg.
(15)
Kommissionen og især dens markedsobservatorium for energi bør regelmæssigt foretage en tværsektoriel analyse af udviklingen i Unionens energisystems struktur og dets udsigter og, hvor det er relevant, en mere fokuseret analyse af bestemte aspekter af energisystemet. Især bør analysen medvirke til at påpege eventuelle infrastruktur- og investeringsmangler for derved at opretholde balancen mellem energiudbud og energiefterspørgsel. Denne analyse bør også bidrage til drøftelserne på EU-plan om energiinfrastrukturer og bør derfor fremsendes til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg samt stilles til rådighed for interesserede parter.
(16)
Kommissionen kan bistås af eksperter fra medlemsstaterne eller andre kompetente eksperter med henblik på at nå frem til en fælles opfattelse af potentielle infrastrukturmangler og risici i forbindelse hermed og bidrage til at gøre den fremtidige udvikling mere gennemsigtig.
(17)
Kommissionen bør så vidt muligt bygge videre på den indberetningsform, der blev anvendt i Kommissionens forordning (EF) nr. 2386/96 (3), der gennemfører Rådets forordning (EF) nr. 736/96 af 22. april 1996 om indberetning til Kommissionen om investeringsprojekter af interesse for Fællesskabet inden for olie-, naturgas- og elektricitetssektorerne (4), og efter høring af nationale eksperter vedtage de tekniske foranstaltninger, der er nødvendige for anvendelsen af denne forordning.
(18)
På baggrund af omfanget af de ændringer, der er nødvendige for at tilpasse forordning (EF) nr. 736/96 til nutidens udfordringer på energimarkedet, og af hensyn til klarheden bør nævnte forordning ophæves og erstattes af en ny forordning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1. I denne forordning fastsættes ensartede rammer for indberetning til Kommissionen af data og oplysninger om investeringsprojekter i energiinfrastruktur i sektorerne for olie, naturgas, elektricitet, herunder elektricitet fra vedvarende kilder, biobrændsler og biobrændstoffer samt investeringsprojekter vedrørende opsamling og lagring af CO2, der produceres i disse sektorer.
2. Forordningen anvendes på de i bilaget anførte typer investeringsprojekter, hvor anlægs- eller nedlæggelsesarbejdet er påbegyndt, eller hvor der er truffet en endelig beslutning om investering.
Medlemsstaterne kan endvidere forelægge anslåede data eller foreløbige oplysninger om de i bilaget anførte typer investeringsprojekter, hvor anlægsarbejdet forventes påbegyndt inden for fem år, og om dem, som forventes nedlagt inden for tre år, men hvor der ikke er truffet en endelig beslutning om investering.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1) »infrastruktur«: enhver type anlæg eller del af anlæg med relation til produktion, transmission eller oplagring
2) »investeringsprojekter«: projekter med følgende formål:
3) »endelig beslutning om investering«: den beslutning, der træffes på virksomhedsplan om endeligt at afsætte midler til et projekts investeringsfase, idet investeringsfasen er den fase, hvor anlægsarbejdet eller nedlæggelsen finder sted, og hvor der påløber kapitalomkostninger. Investeringsfasen omfatter ikke planlægningsfasen, hvor projektets gennemførelse forberedes, og hvor der, hvis det er relevant, foretages en gennemførlighedsvurdering, forberedende og tekniske undersøgelser, indhentes tilladelser og godkendelser og afholdes kapitalomkostninger
4) »investeringsprojekter under anlæg«: investeringsprojekter, hvis anlæg er påbegyndt, og hvor der påløber kapitalomkostninger
5) »nedlæggelse«: den fase, hvor infrastruktur tages endeligt ud af drift
6) »produktion«: elproduktion og forarbejdning af brændsler og brændstoffer, herunder biobrændsler og biobrændstoffer
7) »transmission«: transport af energikilder, energiprodukter eller kuldioxid via et ledningsnet, navnlig
8) »oplagring«: permanent eller midlertidig lagring af energi eller energikilder i infrastruktur over eller under jorden eller i geologiske strukturer eller indeslutning af kuldioxid i underjordiske geologiske formationer
9) »virksomheder«: fysiske og juridiske, privatretlige og offentligretlige personer, der træffer beslutning om eller gennemfører investeringsprojekter
10) »energikilder«:
i)
primære energikilder såsom olie, naturgas og kul
ii)
omdannede energikilder såsom elektricitet
iii)
energi fra vedvarende kilder, herunder vandkraft, biomasse-, biogas-, vind-, sol-, tidevands- og bølgeenergi samt geotermisk energi, og
iv)
energiprodukter såsom raffinerede olieprodukter, biobrændsler og biobrændstoffer.
11) »specifikt organ«: et organ, der ifølge en energisektorspecifik EU-retsakt er pålagt at udarbejde og vedtage flerårige EU-netudviklings- og -investeringsplaner for energiinfrastruktur, såsom det europæiske net af elektricitetstransmissionssystemoperatører (»ENTSO-E«), jf. artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 714/2009 af 13. juli 2009 om betingelserne for netadgang i forbindelse med grænseoverskridende elektricitetsudveksling (5) og det europæiske net af gastransmissionssystemoperatører (»ENTSO-G«), jf. artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 715/2009 af 13. juli 2009 om betingelserne for adgang til naturgastransmissionsnet (6).
Artikel 3
Indberetning af data
1. Medlemsstaterne eller de enheder, de bemyndiger dertil, indsamler fra den 1. januar 2011 og derefter hvert andet år alle de i denne forordning krævede data og oplysninger, uden at indsamlings- og indberetningsbyrden dog gøres uforholdsmæssigt stor.
De indberetter de data og relevante projektoplysninger, som er fastsat i denne forordning, til Kommissionen i 2011, som er det første indberetningsår, og derefter hvert andet år. Denne indberetning sker i aggregeret form, dog ikke for data og relevante oplysninger om grænseoverskridende transmissionsprojekter.
Medlemsstaterne eller de bemyndigede enheder indberetter aggregerede data og relevante projektoplysninger senest den 31. juli i det pågældende indberetningsår.
2. Medlemsstaterne og deres bemyndigede enheder er fritaget for pligterne i stk. 1, såfremt, og i det omfang, det ifølge den energisektorspecifikke EU-lovgivning eller Euratomtraktaten forholder sig sådan, at
a)
medlemsstaten eller dens bemyndigede enhed allerede har indberettet data eller oplysninger til Kommissionen, som svarer til kravene i denne forordning, og har oplyst indberetningsdatoen og den pågældende specifikke retsakt eller
b)
det er pålagt et specifikt organ at udarbejde en flerårig investeringsplan for energiinfrastruktur på EU-plan, og det med dette for øje indsamler data og oplysninger, som svarer til kravene i denne forordning. I dette tilfælde og med henblik på denne forordning indberetter det specifikke organ alle relevante data og oplysninger til Kommissionen.
Artikel 4
Datakilder
De pågældende virksomheder indberetter inden den 1. juni i hvert indberetningsår de i artikel 3 omhandlede data eller oplysninger til de medlemsstater, på hvis område de planlægger at gennemføre investeringsprojekter, eller til den af medlemsstaten bemyndigede enhed. De indberettede data eller oplysninger skal afspejle investeringsprojektsituationen pr. 31. marts i det relevante indberetningsår.
Første afsnit finder ikke anvendelse på virksomhederne, hvis den pågældende medlemsstat beslutter at anvende andre midler til at give Kommissionen de i artikel 3 omhandlede data eller oplysninger.
Artikel 5
Indberetningernes indhold
1. Hvad angår de i bilaget anførte typer investeringsprojekter skal den i artikel 3 omhandlede indberetning indeholde følgende, hvor det er relevant:
a)
omfanget af den kapacitet, der er planlagt eller under anlæg
b)
type og vigtigste kendetegn for infrastruktur eller kapacitet, der er planlagt eller under anlæg, herunder i givet fald placering af grænseoverskridende transmissionsprojekter
c)
forventet år for idriftsættelse
d)
benyttet type energikilde
e)
anlæg, der kan håndtere forsyningssikkerhedskriser såsom udstyr, der tillader vending af strømningsretningen eller brændselsskift, og
f)
udstyr til CO2-opsamling eller eftermontering til CO2-opsamling og -lagring.
2. Hvad angår planlagt nedlæggelse af kapacitet skal den i artikel 3 omhandlede indberetning indeholde følgende:
a)
den pågældende infrastrukturs art og kapacitet og
b)
forventet år for nedlæggelse.
3. I indberetninger efter artikel 3 skal der om nødvendigt angives de samlede tal for den installerede produktions-, transmissions- og oplagringskapacitet, der foreligger ved det pågældende indberetningsårs begyndelse, eller hvis funktion er afbrudt for en periode på over tre år.
Medlemsstaterne, deres bemyndigede enheder eller det specifikke organ omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra b), kan i deres indberetninger tilføje relevante bemærkninger såsom bemærkninger vedrørende forsinkelser af investeringsprojekter eller hindringer for gennemførelsen af dem.
Artikel 6
Datakvalitet og offentliggørelse af data
1. Medlemsstaterne, deres bemyndigede enheder eller, hvis det er relevant, de specifikke organer skal bestræbe sig på at sikre kvaliteten, relevansen, nøjagtigheden, utvetydigheden, aktualiteten og den indbyrdes overensstemmelse af de data og oplysninger, de indberetter til Kommissionen.
For så vidt angår specifikke organer kan de data og oplysninger, de indberetter, ledsages af passende bemærkninger fra medlemsstaterne.
2. Kommissionen kan offentliggøre data og oplysninger, den har modtaget i medfør af denne forordning, særlig analyserne i artikel 10, stk. 3, hvis offentliggørelsen sker i aggregeret form, således at der ikke afsløres eller kan udledes oplysninger om de enkelte virksomheder og anlæg.
3. Medlemsstaterne, Kommissionen eller deres bemyndigede enheder skal hver især beskytte fortroligheden af de forretningsmæssigt følsomme data og oplysninger, de råder over.
Artikel 7
Gennemførelsesbestemmelser
Kommissionen vedtager inden for de rammer, der er fastlagt i denne forordning, senest den 31. oktober 2010 de bestemmelser, der er nødvendige for anvendelsen af denne forordning, vedrørende form og andre tekniske enkeltheder ved indberetning af de i artikel 3 og 5 omhandlede data og oplysninger.
Artikel 8
Databehandling
Kommissionen er ansvarlig for at udvikle, hoste, forvalte og vedligeholde de it-ressourcer, der er nødvendige for at modtage, opbevare og foretage enhver behandling af de data og oplysninger om energiinfrastruktur, som indberettes til Kommissionen i medfør af denne forordning.
Artikel 9
Beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af oplysninger
Denne forordning berører ikke EU-retten og berører navnlig ikke medlemsstaternes forpligtelser i forbindelse med behandling af personoplysninger som fastsat i direktiv 95/46/EF, og heller ikke de forpligtelser, som EU-institutionerne og -organerne i medfør af forordning (EF) nr. 45/2001 skal overholde ved behandling af personoplysninger som led i udøvelsen af deres hverv.
Artikel 10
Overvågning og rapportering
1. På grundlag af de indberettede data og oplysninger og eventuelle andre datakilder, herunder data indkøbt af Kommissionen, og under hensyntagen til de relevante analyser såsom de flerårige netudviklingsplaner for gas og elektricitet, forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og offentliggør hvert andet år en tværsektoriel analyse af udviklingen i Unionens energisystems struktur og dets udsigter. Denne analyse har især til formål
a)
at konstatere, hvor der i fremtiden kan opstå huller mellem det energiudbud og den energiefterspørgsel, der har betydning set ud fra et EU-energipolitisk synspunkt
b)
at påpege hindringer for investeringer og fremme bedste praksis for at overvinde dem
c)
at øge gennemsigtigheden for markedsaktørerne og potentielle nye markedsaktører.
Kommissionen kan ligeledes på grundlag af disse data og oplysninger foretage enhver specifik analyse, der anses for påkrævet eller hensigtsmæssig.
2. Kommissionen kan ved udarbejdelsen af analyserne i stk. 1 lade sig bistå af eksperter fra medlemsstaterne og/eller andre eksperter eller faglige sammenslutninger med specifik kompetence på det pågældende område.
Kommissionen giver alle medlemsstater mulighed for at kommentere udkastet til analyser.
3. Kommissionen drøfter analyserne med interesserede parter såsom ENTSO-E, ENTSO-G, Gaskoordinationsgruppen og Olieforsyningsgruppen.
Artikel 11
Revurdering
Senest den 23. juli 2015 revurderer Kommissionen denne forordnings anvendelse og forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om resultaterne af revurderingen. I denne revurdering undersøger Kommissionen bl.a. en eventuel udvidelse af anvendelsesområdet til at omfatte udvinding af gas, olie og kul.
Artikel 12
Ophævelse
Forordning (EF) nr. 736/96 ophæves.
Artikel 13
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 24. juni 2010.
NAŘÍZENÍ RADY (EU, EURATOM) č. 617/2010
ze dne 24. června 2010
o povinnosti informovat Komisi o investičních projektech do energetické infrastruktury v rámci Evropské unie a o zrušení nařízení (ES) č. 736/96
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 337 této smlouvy,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména na článek 187 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Aby mohla Komise plnit své úkoly v oblasti energetiky, je pro ni mimořádně důležité získat celkový obraz vývoje investic do energetické infrastruktury v Unii. Dostupnost pravidelných a aktuálních údajů a informací by měla Komisi umožnit provádět nezbytná srovnání, hodnocení nebo navrhovat vhodná opatření na základě správných údajů a analýz, zejména pokud se týká budoucí rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou v odvětví energetiky.
(2)
Energetické prostředí v Unii i mimo ni se v posledních letech výrazně změnilo a investice do energetické infrastruktury se staly zásadní otázkou pro zabezpečení dodávek energie pro Unii, pro fungování vnitřního trhu a pro přechod na systém nízkouhlíkové energetiky, jehož cestou se Unie vydala.
(3)
Nová energetická situace vyžaduje významné investice do veškerých druhů infrastruktury ve všech odvětvích energetiky, vývoj nových druhů infrastruktury a rozšíření nových technologií na trhu. Liberalizace energetiky a další integrace vnitřního trhu poskytují větší prostor pro investice ze strany hospodářských subjektů. Nové politické požadavky, jako například cíle s dopadem na palivovou skladbu, současně mění politiky členských států směrem k nové nebo modernizované energetické infrastruktuře.
(4)
V této souvislosti by se měla věnovat větší pozornost investicím do energetické infrastruktury v Unii, zejména s cílem předvídat problémy, podporovat osvědčené postupy a zavést do budoucího vývoje energetického systému Unie větší transparentnost.
(5)
Komise, a zejména její středisko pro sledování trhu s energií by proto měly mít k dispozici přesné údaje o investičních projektech týkajících se nejdůležitějších součástí energetického systému Unie, včetně projektů vyřazování z provozu.
(6)
Údaje a informace o předvídatelném vývoji výrobní, přenosové a skladovací kapacity a projektů v různých odvětvích energetiky jsou v zájmu Unie a jsou důležité pro budoucí investice. Je proto třeba zajistit, aby byly Komisi oznamovány investiční projekty, v jejichž rámci byly zahájeny stavební práce nebo činnosti vedoucí k vyřazení z provozu a o nichž bylo přijato konečné rozhodnutí o investici.
(7)
Na základě článků 41 a 42 Smlouvy o Euratomu mají podniky povinnost oznamovat své investiční projekty. Tyto informace je třeba doplnit, a to především o pravidelné podávání zpráv o provádění investičních projektů. Tímto dalším podáváním zpráv nejsou dotčeny články 41 až 44 Smlouvy o Euratomu.
(8)
Aby mohla Komise získat soudržný obraz budoucího vývoje energetického systému Unie jako celku, je nezbytné vytvořit harmonizovaný rámec pro podávání zpráv o investičních projektech založený na aktualizovaných kategoriích úředních údajů a informací, jež mají být členskými státy poskytovány.
(9)
Členské státy by za tímto účelem měly oznamovat Komisi údaje a informace o investičních projektech do energetické infrastruktury týkajících se výroby, skladování a přepravy ropy, zemního plynu, elektřiny, včetně elektřiny z obnovitelných zdrojů, a biopaliv, jakož i zachycování a ukládání oxidu uhličitého, jež jsou plánovány nebo uskutečňovány na jejich území, včetně jejich propojení se třetími zeměmi. Dotčené podniky by měly mít povinnost oznamovat příslušné údaje a informace členskému státu.
(10)
Vzhledem k časovému horizontu investičních projektů v energetice by mělo být dostačující podávání zpráv jednou za dva roky.
(11)
Aby nedocházelo k nepřiměřené administrativní zátěži a minimalizovaly se náklady pro členské státy a podniky, zejména pro malé a střední podniky, mělo by toto nařízení umožňovat osvobození členských států a podniků od povinnosti podávat zprávy, jsou-li rovnocenné informace Komisi poskytovány na základě právních předpisů Unie pro odvětví energetiky přijatých orgány Unie, jejichž cílem je dosažení cílů konkurenčních trhů s energií v Unii, udržitelnosti energetického systému Unie a zabezpečení dodávek energií do Unie. Je třeba se vyhnout tomu, aby požadavky na podávání zpráv uvedené ve třetím balíčku opatření pro vnitřní trh s elektřinou a zemním plynem byly zdvojovány.
(12)
Komise a zejména její středisko pro sledování trhu s energií by měly být schopny přijmout veškerá vhodná opatření, zejména provozovat integrované nástroje a postupy informačních technologií, za účelem zpracování údajů a pro zjednodušení a zabezpečení oznamování údajů.
(13)
Ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů členskými státy upravuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES (1) a ochranu fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů Komisí upravuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (2). Jejich ustanovení nejsou tímto nařízením nijak dotčena.
(14)
Členské státy nebo jimi pověřené subjekty a Komise by měly zachovávat důvěrnost obchodně citlivých údajů nebo informací. Před jejich předáním Komisi by proto členské státy nebo jimi pověřené subjekty měly tyto údaje a informace, s výjimkou těch, které se týkají přeshraničních přenosových projektů, shrnout na úrovni členského státu. Komise by v případě potřeby měla tyto údaje dále shrnout tak, aby nebyly zveřejněny podrobné informace o jednotlivých podnicích a zařízeních a aby takové informace nemohly být odvozeny.
(15)
Komise a zejména její středisko pro sledování trhu s energií by měly vypracovávat pravidelnou meziodvětvovou analýzu týkající se strukturálního vývoje a perspektiv energetického systému Unie a tam, kde je to vhodné, soustředěněji analyzovat některé aspekty tohoto energetického systému. Tato analýza by měla přispět zejména ke zjištění možných mezer v infrastruktuře a investicích s cílem dosáhnout v energetice rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou. Analýza by měla být také příspěvkem k diskusi na úrovni Unie o energetických infrastrukturách, a proto by měla být předkládána Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a měla by být zpřístupněna zúčastněným stranám.
(16)
Komisi mohou být nápomocni odborníci z členských států nebo jiní kvalifikovaní odborníci s cílem dospět ke společnému chápání možných mezer v infrastruktuře a souvisejících rizik a podporovat transparentnost ohledně budoucího vývoje.
(17)
Komise by měla po konzultaci s odborníky členských států přijmout technická opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení; přitom by měla co nejvíce vycházet z úpravy oznamovací povinnosti uskutečněné nařízením Komise (ES) č. 2386/96 (3), kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 736/96 ze dne 22. dubna 1996 o povinnosti informovat Komisi o investičních projektech v odvětvích ropy, zemního plynu a elektřiny, které jsou předmětem zájmu Společenství (4).
(18)
Vzhledem k rozsahu změn, jež by byly nutné pro přizpůsobení nařízení (ES) č. 736/96 aktuálním energetickým problémům, a v zájmu jasnosti je třeba uvedené nařízení zrušit a nahradit je novým nařízením,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení zřizuje společný rámec, podle něhož jsou Komisi oznamovány údaje a informace o investičních projektech do energetické infrastruktury v odvětví ropy, zemního plynu, elektřiny, včetně elektřiny z obnovitelných zdrojů, biopaliv a o investičních projektech souvisejících se zachycováním a ukládáním oxidu uhličitého, který tato odvětví vytvářejí.
2. Toto nařízení se vztahuje na investiční projekty typů uvedených v příloze, u nichž byly zahájeny stavební práce nebo činnosti vedoucí k vyřazení z provozu a o nichž bylo přijato konečné rozhodnutí o investici.
Členské státy mohou dále předkládat jakékoli odhady údajů nebo předběžné informace o investičních projektech typů uvedených v příloze, v jejichž rámci je začátek stavebních prací plánován do pěti let, a o infrastrukturách, jejichž vyřazení z provozu je plánováno do tří let, avšak konečné rozhodnutí o investici ještě nebylo přijato.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„infrastrukturou“ jakýkoli typ zařízení nebo část zařízení související s výrobou, přenosem a skladováním;
2)
„investičními projekty“ projekty, jejichž cílem je
i)
výstavba nové infrastruktury,
ii)
přeměna, modernizace, zvýšení nebo snížení kapacity stávající infrastruktury,
iii)
částečné nebo úplné vyřazení stávající infrastruktury z provozu;
3)
„konečným rozhodnutím o investici“ rozhodnutí přijaté na úrovni podniku definitivně vyčlenit finanční zdroje na investiční fázi projektu, přičemž investiční fází se rozumí fáze, během níž probíhá výstavba nebo vyřazení z provozu a vznikají kapitálové náklady. Investiční fáze nezahrnuje plánovací fázi, během níž se připravuje uskutečnění projektu, jež v případě potřeby zahrnuje posouzení proveditelnosti, přípravných a technických studií a získání licencí a povolení, a během níž vznikají kapitálové náklady;
4)
„investičními projekty ve výstavbě“ investiční projekty, u nichž byla zahájena výstavba a vznikly kapitálové náklady;
5)
„vyřazením z provozu“ fáze, kdy je infrastruktura trvale vyřazena z provozu;
6)
„výrobou“ výroba elektřiny a zpracování paliv, včetně biopaliv;
7)
„přenosem“ přeprava zdrojů energie, produktů nebo oxidu uhličitého prostřednictvím sítě, zejména
i)
prostřednictvím plynovodů, kromě těžební plynovodní sítě a kromě části plynovodů využívané primárně v souvislosti s místní distribucí,
ii)
prostřednictvím propojených systémů velmi vysokého a vysokého napětí nevyužívaných primárně v souvislosti s místní distribucí;
8)
„skladováním“ trvalé nebo dočasné skladování energie nebo zdrojů energie v nadzemní a podzemní infrastruktuře nebo geologických úložištích nebo zadržení oxidu uhličitého v podzemních geologických formacích;
9)
„podnikem“ fyzická nebo právnická osoba, soukromá nebo veřejná, rozhodující o investičních projektech nebo provádějící investiční projekty;
10)
„zdroji energie“
i)
primární zdroje energie, jako je ropa, zemní plyn nebo uhlí,
ii)
přeměněné zdroje energie, jako je elektřina,
iii)
energie z obnovitelných zdrojů, včetně elektřiny z vodních zdrojů, biomasy, bioplynu, větrné, sluneční, přílivové energie, energie z vln a geotermální energie, a
iv)
energetické produkty, jako jsou produkty z rafinované ropy a biopaliva;
11)
„zvláštním subjektem“ subjekt pověřený odvětvovými právními předpisy Unie v odvětví energetiky přípravou a schvalováním víceletého plánu rozvoje sítě a investic do energetické infrastruktury na úrovni Unie, jakým je Evropská síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav (ENTSO-E) uvedená v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu do sítě pro přeshraniční obchod s elektřinou (5) a Evropská síť provozovatelů plynárenských přepravních soustav (ENTSO-G) uvedená v článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu k plynárenským přepravním soustavám (6).
Článek 3
Oznamování údajů
1. Členské státy nebo subjekty, jež tímto úkolem pověří, shromažďují veškeré údaje a informace uvedené v tomto nařízení od 1. ledna 2011 a následně každé dva roky, při dodržení přiměřenosti zátěže vyplývající ze shromažďování informací a podávání zpráv.
Údaje a příslušné informace o projektech uvedené v tomto nařízení oznámí Komisi poprvé v roce 2011 a následně každé dva roky. Toto oznámení má souhrnnou podobu, s výjimkou údajů a důležitých informací týkajících se přeshraničních přenosových projektů.
Členské státy nebo jimi pověřené subjekty oznamují souhrnné údaje a příslušné informace o projektech do 31. července příslušného roku, kdy má být podána zpráva.
2. Členské státy nebo jimi pověřené subjekty jsou osvobozeny od povinností stanovených v odstavci 1 v rozsahu, ve kterém podle právních předpisů Unie pro odvětví energetiky nebo na základě Smlouvy o Euratomu:
a)
dotyčný členský stát nebo jím pověřený subjekt údaje nebo informace rovnocenné s požadavky tohoto nařízení Komisi již oznámil a uvedl datum oznámení a dotčený zvláštní právní předpis;
b)
je zvláštní subjekt pověřen vypracováním víceletého investičního plánu pro energetickou infrastrukturu na úrovni Unie a shromažďuje za tímto účelem údaje a informace rovnocenné s požadavky tohoto nařízení. V tomto případě a pro účely tohoto nařízení oznámí tento zvláštní subjekt veškeré příslušné údaje a informace Komisi.
Článek 4
Zdroje údajů
Dotčené podniky oznámí údaje a informace uvedené v článku 3 členským státům, na jejichž území mají v plánu provést investiční projekt, nebo jimi pověřeným subjektům do 1. června každého roku, kdy má být podána zpráva. Oznamované údaje nebo informace odrážejí situaci investičních projektů k 31. březnu příslušného roku.
První poddstavec se však nepoužije na podniky, v jejichž případě se dotčený členský stát rozhodne předat Komisi údaje nebo informace uvedené v článku 3 jinými prostředky.
Článek 5
Obsah oznámení
1. U investičních projektů typů uvedených v příloze musí oznámení podle článku 3 obsahovat podle potřeby:
a)
objem kapacit plánovaných nebo ve výstavbě;
b)
v případě potřeby druh a hlavní charakteristiky infrastruktury nebo kapacit plánovaných nebo ve výstavbě, včetně umístění přeshraničních přenosových projektů;
c)
pravděpodobný rok uvedení do provozu;
d)
druh použitých zdrojů energie;
e)
zařízení schopná reagovat na krize bezpečnosti dodávek, například zařízení umožňující zpětný tok nebo změnu paliva, a
f)
vybavenost systémy zachycování uhlíku nebo mechanismy pro dodatečné vybavení systémy zachycování a ukládání uhlíku.
2. U navrhovaného vyřazení kapacity z provozu musí oznámení podle článku 3 obsahovat:
a)
povahu a kapacitu dotčené infrastruktury a
b)
pravděpodobný rok vyřazení z provozu.
3. V každém oznámení podle článku 3 se v případě potřeby uvede celkový objem instalovaných výrobních, přenosových a skladovacích kapacit, které jsou k dispozici na začátku příslušného roku, kdy má být podána zpráva, nebo jejichž provoz je přerušen na dobu delší než tři roky.
Členské státy, jimi pověřené subjekty nebo zvláštní subjekt uvedený v čl. 3 odst. 2 písm. b) mohou ke svým oznámením připojit důležité připomínky, například připomínky týkající se zpoždění nebo překážek v provádění investičních projektů.
Článek 6
Kvalita a zveřejnění údajů
1. Členské státy, jimi pověřené subjekty nebo případně zvláštní subjekty usilují o zajištění kvality, relevance, přesnosti, jasnosti, včasnosti a soudržnosti údajů a informací, které oznamují Komisi.
V případě zvláštních subjektů je možné k oznamovaným údajům a informacím připojit vhodné připomínky členských států.
2. Komise může údaje a informace poskytnuté na základě tohoto nařízení zveřejnit, zejména v analýzách uvedených v čl. 10 odst. 3, pod podmínkou, že budou zveřejněny v souhrnné podobě a nebudou uvedeny podrobné informace o jednotlivých podnicích a zařízeních ani je nebude možné odvodit.
3. Členské státy, Komise a jimi pověřené subjekty zachovávají důvěrnost jimi držených obchodně citlivých údajů nebo informací.
Článek 7
Prováděcí předpisy
Do 31. října 2010 a v mezích stanovených tímto nařízením přijme Komise předpisy nezbytné k provedení tohoto nařízení týkající se zejména formy a dalších podrobných technických informací ohledně oznamování údajů a informací podle článků 3 a 5.
Článek 8
Zpracování údajů
Komise odpovídá za rozvoj, provoz, řízení a udržování zdrojů informačních technologií nezbytných pro příjímání, uchovávání a jakékoli zpracovává údajů nebo informací o energetické infrastruktuře oznámených Komisi na základě tohoto nařízení.
Článek 9
Ochrana fyzických osob v souvislosti se zpracováním údajů
Tímto nařízením není dotčeno právo Unie a především se nemění povinnosti členských států, pokud jde o zpracování osobních údajů, jak jsou stanoveny ve směrnici 95/46/ES, ani povinnosti, které pro orgány a instituce Unie vyplývají z nařízení (ES) č. 45/2001, pokud jde o zpracovávání osobních údajů při výkonu jejich úkolů.
Článek 10
Sledování a podávání zpráv
1. Komise na základě poskytnutých údajů a informací a v případě potřeby jakýchkoli jiných zdrojů údajů včetně údajů, která sama pořídí, jakož i s přihlédnutím k relevantním analýzám, například k víceletým plánům rozvoje plynové a elektroenergetické sítě, nejméně jednou za dva roky zveřejní a předloží Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru meziodvětvovou analýzu strukturálního vývoje a perspektiv energetického systému Unie. Cílem této analýzy je zejména:
a)
zjistit případné budoucí rozdíly mezi energetickou poptávkou a nabídkou, které jsou důležité z hlediska energetické politiky Unie;
b)
zjistit překážky pro investice a podpořit osvědčené postupy pro jejich překonání a
c)
zvýšit transparentnost pro stávající a možné nové účastníky trhu.
Komise může na základě uvedených údajů a informací rovněž vypracovat jakoukoli specifickou analýzu, která bude považována za nezbytnou nebo vhodnou.
2. Při vypracování analýz uvedených v odstavci 1 mohou být Komisi nápomocni odborníci z členských států nebo jiní odborníci a profesní sdružení s odbornou kvalifikací v dané oblasti.
Komise dá všem členským státům možnost vyjádřit se k návrhům těchto analýz.
3. Komise projedná analýzy se zúčastněnými stranami, jakými jsou ENTSO-E, ENTSO-G, koordinační skupina pro otázky plynu a skupina pro zásobování ropou.
Článek 11
Přezkum
Do 23. července 2015 přezkoumá Komise provádění tohoto nařízení a předloží zprávu o výsledcích tohoto přezkumu Evropskému parlamentu a Radě. V přezkumu Komise mimo jiné posoudí možnost rozšíření působnosti tohoto nařízení i na těžbu plynu, ropy a uhlí.
Článek 12
Zrušení
Nařízení (ES) č. 736/96 se zrušuje.
Článek 13
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 24. června 2010.