EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 1077/2011
af 25. oktober 2011
om oprettelse af et europæisk agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 74, artikel 77, stk. 2, litra a) og b), artikel 78, stk. 2, litra e), artikel 79, stk. 2, litra c), artikel 82, stk. 1, litra d), artikel 85, stk. 1, artikel 87, stk. 2, litra a), og artikel 88, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
efter den almindelige lovgivningsprocedure (1), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1987/2006 af 20. december 2006 om oprettelse, drift og brug af anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) (2) og ved Rådets afgørelse 2007/533/RIA af 12. juni 2007 om oprettelse, drift og brug af anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II) (3). Forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA fastlægger, at Kommissionen i en overgangsperiode skal være ansvarlig for den operationelle forvaltning af det centrale SIS II. Efter denne overgangsperiode skal en forvaltningsmyndighed være ansvarlig for den operationelle forvaltning af det centrale SIS II og visse aspekter af kommunikationsinfrastrukturen.
(2)
Visuminformationssystemet (VIS) blev oprettet ved Rådets beslutning 2004/512/EF af 8. juni 2004 om indførelse af visuminformationssystemet (VIS) (4). Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2008 af 9. juli 2008 om visuminformationssystemet (VIS) og udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne om visa til kortvarigt ophold (VIS-forordningen) (5) fastlægger, at Kommissionen i en overgangsperiode skal være ansvarlig for den operationelle forvaltning af VIS. Efter denne overgangsperiode skal en forvaltningsmyndighed være ansvarlig for den operationelle forvaltning af det centrale VIS og af de nationale grænseflader og for visse aspekter af kommunikationsinfrastrukturen.
(3)
Eurodac blev oprettet ved Rådets forordning (EF) nr. 2725/2000 af 11. december 2000 om oprettelse af »Eurodac« til sammenligning af fingeraftryk med henblik på en effektiv anvendelse af Dublinkonventionen (6). Rådets forordning (EF) nr. 407/2002 (7) fastlægger de nødvendige gennemførelsesbestemmelser.
(4)
Det er nødvendigt at oprette en forvaltningsmyndighed for at sikre den operationelle forvaltning af SIS II, VIS og Eurodac og visse aspekter af kommunikationsinfrastrukturen efter overgangsperioden og i givet fald af andre store informationsteknologisystemer (»it-systemer«) inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der kræver vedtagelse af separate lovgivningsmæssige retsakter.
(5)
For at skabe synergier er det nødvendigt at fastsætte, at den operationelle forvaltning af disse store it-systemer skal varetages af den samme enhed, så man opnår stordriftsfordele, skaber en kritisk masse og sikrer den størst mulige udnyttelse af kapitalen og de menneskelige ressourcer.
(6)
I de fælles erklæringer, der ledsager de lovgivningsmæssige retsakter om SIS II og VIS, opfordrede Europa-Parlamentet og Rådet Kommissionen til på grundlag af en konsekvensanalyse at forelægge de forslag til lovgivning, der er nødvendige for at pålægge et agentur den langsigtede operationelle forvaltning af det centrale SIS II og af visse aspekter af kommunikationsinfrastrukturen og af VIS.
(7)
Da forvaltningsmyndigheden bør have retlig, administrativ og finansiel autonomi, bør den oprettes som et reguleringsagentur (»agenturet«), der har status som juridisk person. Som det blev besluttet, bør agenturets hjemsted ligge i Tallinn (Estland). Eftersom opgaverne vedrørende den tekniske udvikling og forberedelsen af den operationelle forvaltning af SIS II og VIS udføres i Strasbourg (Frankrig), og der er installeret et backupcenter for disse it-systemer i Sankt Johann im Pongau (Østrig), bør dette imidlertid fortsat være tilfældet. Disse to centre bør også være de steder, hvor opgaverne vedrørende den tekniske udvikling og den operationelle forvaltning af Eurodac udføres, og hvor der etableres et backupcenter for Eurodac. Disse to steder bør også være center for henholdsvis den tekniske udvikling og den operationelle forvaltning af andre store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed og, hvis der er hjemmel for det i den relevante lovgivningsmæssige retsakt, et backupcenter, der kan sikre driften af et stort it-system i tilfælde af fejl i systemet.
(8)
Forvaltningsmyndighedens opgaver i henhold til forordning (EF) nr. 1987/2006 og (EF) nr. 767/2008 bør derfor udføres af agenturet. Disse opgaver omfatter teknisk videreudvikling.
(9)
I henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2725/2000 og (EF) nr. 407/2002 er der oprettet en central enhed i Kommissionen, der er ansvarlig for driften af Eurodac's centrale database og andre opgaver i forbindelse hermed. For at udnytte synergier bør agenturet overtage Kommissionens opgaver vedrørende den operationelle forvaltning af Eurodac, herunder visse opgaver vedrørende kommunikationsinfrastrukturen, fra og med den dato, hvor agenturet indleder sin virksomhed.
(10)
Agenturets hovedfunktion bør være at løse de operationelle forvaltningsopgaver for SIS II, VIS, Eurodac og, hvis der træffes afgørelse herom, andre store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed. Agenturet bør også have ansvaret for de tekniske foranstaltninger, der er nødvendige for de opgaver, der pålægges det, og som ikke er normative. Disse ansvarsområder bør ikke berøre de normative opgaver, der er forbeholdt Kommissionen, alene eller med bistand fra et udvalg, i de forskellige lovgivningsmæssige retsakter om de systemer, hvor agenturet varetager den operationelle forvaltning.
(11)
Agenturet bør desuden varetage opgaver vedrørende uddannelse i den tekniske anvendelse af SIS II, VIS, Eurodac og andre store it-systemer, som det senere måtte blive pålagt.
(12)
Desuden kan agenturet også blive gjort ansvarligt for forberedelsen, udviklingen og den operationelle forvaltning af yderligere store it-systemer inden for rammerne af artikel 67-89 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF). Sådanne opgaver bør kun pålægges agenturet gennem senere separate lovgivningsmæssige retsakter, forud for hvilke der foretages en konsekvensanalyse.
(13)
Agenturet bør på specifik og præcis anmodning fra Kommissionen være ansvarligt for overvågning af forskning og for gennemførelse af pilotprojekter, jf. artikel 49, stk. 6, litra a), i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (8), i forbindelse med store it-systemer inden for rammerne af artikel 67-89 i TEUF. Når det pålægges at gennemføre et pilotprojekt, bør agenturet lægge særlig vægt på Den Europæiske Unions informationsstyringsstrategi.
(14)
Det forhold, at agenturet får pålagt den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, bør ikke berøre de specifikke regler, som gælder for disse systemer. Navnlig finder de specifikke regler vedrørende formålet, adgangsret, sikkerhedsforanstaltninger og yderligere databeskyttelseskrav for hvert af de store it-systemer, hvis operationelle forvaltning pålægges agenturet, fuld anvendelse.
(15)
Medlemsstaterne og Kommissionen bør være repræsenteret i en bestyrelse, så de kan føre effektiv kontrol med agenturets virksomhed. Bestyrelsen bør have de nødvendige beføjelser til navnlig at vedtage det årlige arbejdsprogram, varetage sine opgaver i forbindelse med agenturets budget, vedtage de finansielle bestemmelser, som finder anvendelse på agenturet, udpege en administrerende direktør og fastlægge procedurer for den administrerende direktørs beslutningstagning vedrørende agenturets operationelle opgaver.
(16)
Med hensyn til SIS II bør Den Europæiske Politienhed (Europol) og Den Europæiske Enhed for Retsligt Samarbejde (Eurojust), som begge i henhold til afgørelse 2007/533/RIA har adgang til og ret til direkte søgning i oplysninger, der er optaget i SIS II, tildeles observatørstatus på bestyrelsens møder, når et spørgsmål vedrørende anvendelsen af afgørelse 2007/533/RIA er på dagsordenen. Europol og Eurojust bør hver kunne udpege en repræsentant til Den Rådgivende Gruppe for SIS II, som er nedsat ved denne forordning.
(17)
Med hensyn til VIS bør Europol have observatørstatus på bestyrelsens møder, når et spørgsmål vedrørende anvendelsen af Rådets afgørelse 2008/633/RIA af 23. juni 2008 om adgang til søgning i visuminformationssystemet (VIS) for de udpegede myndigheder i medlemsstaterne og for Europol med henblik på forebyggelse, afsløring og efterforskning af terrorhandlinger og andre alvorlige strafbare handlinger (9) er på dagsordenen. Europol bør kunne udpege en repræsentant til Den Rådgivende Gruppe for VIS, som er nedsat ved denne forordning.
(18)
Medlemsstaterne bør have stemmeret i agenturets bestyrelse i forbindelse med et stort it-system, hvis de i henhold til EU-retten er bundet af en lovgivningsmæssig retsakt om udvikling, oprettelse, drift og brug af dette særlige system. Danmark bør også have stemmeret i forbindelse med et stort it-system, hvis landet i henhold til artikel 4 i protokollen (nr. 22) om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union (»TEU«) og til TEUF (i »protokollen om Danmarks stilling«), beslutter at gennemføre den lovgivningsmæssige retsakt om udvikling, oprettelse, drift og brug af dette særlige system i sin nationale lovgivning.
(19)
Medlemsstaterne bør udpege et medlem til den rådgivende gruppe i forbindelse med et stort it-system, hvis de i henhold til EU-retten er bundet af en lovgivningsmæssig retsakt om udvikling, oprettelse, drift og brug af dette særlige system. Danmark bør også udpege et medlem til den rådgivende gruppe i forbindelse med et stort it-system, hvis landet i henhold til artikel 4 i protokollen om Danmarks stilling beslutter at gennemføre den lovgivningsmæssige retsakt om udvikling, oprettelse, drift og brug af dette særlige system i sin nationale lovgivning.
(20)
For at sikre agenturet fuld selvstændighed og uafhængighed bør det råde over et selvstændigt budget, hvor indtægterne kommer fra Den Europæiske Unions almindelige budget. Finansieringen af agenturet bør finde sted på grundlag af en aftale med budgetmyndigheden som fastlagt i punkt 47 i den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (10). Unionens budget- og dechargeprocedurer bør gælde. Revision af regnskaberne og de underliggende transaktioners lovlighed og formelle rigtighed bør foretages af Revisionsretten.
(21)
Agenturet bør samarbejde med Unionens andre agenturer, navnlig agenturer, som er oprettet inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, og særlig Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, inden for rammerne af deres respektive beføjelser. Det bør i givet fald også konsultere og følge op på henstillingerne fra Det Europæiske Agentur for Net- og Informationssikkerhed vedrørende netsikkerhed.
(22)
Agenturet bør, når det sikrer udviklingen og den operationelle forvaltning af store it-systemer, følge europæiske og internationale standarder, der tager hensyn til de højeste faglige krav, særlig Den Europæiske Unions informationsstyringsstrategi.
(23)
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (11) bør finde anvendelse på agenturets behandling af personoplysninger. Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse bør være i stand til hos agenturet at få adgang til alle de oplysninger, der er nødvendige for den tilsynsfø- rendes undersøgelser. I overensstemmelse med artikel 28 i forordning (EF) nr. 45/2001 hørte Kommissionen Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, som afgav udtalelse den 7. december 2009.
(24)
For at sikre åbenhed omkring agenturets virksomhed bør Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (12) finde anvendelse på agenturet. Agenturets aktiviteter bør kunne undersøges af Den Europæiske Ombudsmand i overensstemmelse med artikel 228 i TEUF.
(25)
Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (13), bør finde anvendelse på agenturet, som bør tiltræde den interinstitutionelle aftale af 25. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber om de interne undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (14).
(26)
Agenturets værtsmedlemsstater bør sikre de bedst mulige vilkår for, at agenturet kan fungere efter hensigten, f.eks. tilbud om skoleundervisning på flere sprog med et europæisk indhold og hensigtsmæssige transportforbindelser.
(27)
For at sikre åbne og gennemsigtige ansættelsesvilkår og ligebehandling af personalet bør vedtægten for tjenestemænd i Den Europæiske Union (»vedtægten for tjenestemænd«) og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union (»ansættelsesvilkårene«), jf. forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68 (15) (samlet benævnt »vedtægten«), finde anvendelse på agenturets personale og den administrerende direktør, herunder reglerne om tavshedspligt eller tilsvarende fortrolighedskrav.
(28)
Agenturet er et organ oprettet af Unionen, jf. artikel 185, stk. 1, i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 og bør vedtage de finansielle bestemmelser i overensstemmelse hermed.
(29)
Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002 (16) om rammefinansforordning for de organer, der er omhandlet i artikel 185 i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, bør finde anvendelse på agenturet.
(30)
Målene for denne forordning, nemlig oprettelsen af et agentur på EU-plan, der er ansvarligt for den operationelle forvaltning og i givet fald udvikling af store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre gennemføres på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i TEU. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.
(31)
I denne forordning overholdes de grundlæggende rettigheder og de principper, der anerkendes i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, jf. artikel 6, stk. 1, i TEU.
(32)
I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Danmarks stilling deltager Danmark ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Danmark. Da forordningen, i det omfang den vedrører SIS II og VIS, udbygger Schengenreglerne, skal Danmark i henhold til artikel 4 i nævnte protokol inden for seks måneder efter forordningens vedtagelse træffe afgørelse om, hvorvidt det vil gennemføre forordningen i sin nationale lovgivning. I overensstemmelse med artikel 3 i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Kongeriget Danmark om fastsættelse af kriterier og procedurer til afgørelse af, hvilken medlemsstat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, der er indgivet i Danmark eller en anden EU-medlemsstat, og om »Eurodac« til sammenligning af fingeraftryk med henblik på en effektiv anvendelse af Dublinkonventionen (17) skal Danmark meddele Kommissionen, om det vil gennemføre indholdet i denne forordning, i det omfang den vedrører Eurodac.
(33)
I det omfang dens bestemmelser vedrører SIS II, der er reguleret ved afgørelse 2007/533/RIA, deltager Det Forenede Kongerige i denne forordning i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, i protokol (nr. 19) om Schengenreglerne som integreret i Den Europæiske Union, der er knyttet som bilag til TEU og til TEUF (»protokollen om Schengenreglerne«), og artikel 8, stk. 2, i Rådets afgørelse 2000/365/EF af 29. maj 2000 om anmodningen fra Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om at deltage i visse af bestemmelserne i Schengenreglerne (18).
I det omfang dens bestemmelser vedrører SIS II, der er reguleret ved forordning (EF) nr. 1987/2006, og VIS, der udgør en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, som Det Forenede Kongerige ikke deltager i, jf. afgørelse 2000/365/EF, anmodede Det Forenede Kongerige ved skrivelse af 5. oktober 2010 til formanden for Rådet om tilladelse til at deltage i vedtagelsen af nærværende forordning, i overensstemmelse med artikel 4 i protokollen om Schengenreglerne. I medfør af artikel 1 i Rådets afgørelse 2010/779/EU af 14. december 2010 om anmodningen fra Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om at deltage i visse af bestemmelserne i Schengenreglerne vedrørende oprettelse af et europæisk agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (19) har Det Forenede Kongerige fået tilladelse til at deltage i denne forordning.
I medfør af artikel 3 i protokol (nr. 21) om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling for så vidt angår området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er knyttet som bilag til TEU og til TEUF (»protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling«), har Det Forenede Kongerige desuden ved skrivelse af 23. september 2009 meddelt Rådets formand, at det ønsker at deltage i vedtagelsen og anvendelsen af denne forordning, i det omfang dens bestemmelser vedrører Eurodac. Det Forenede Kongerige deltager derfor i vedtagelsen af denne forordning, som er bindende for og finder anvendelse i Det Forenede Kongerige.
(34)
I det omfang dens bestemmelser vedrører SIS II, der er reguleret ved forordning (EF) nr. 1987/2006, og VIS, udgør nærværende forordning en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, som Irland ikke deltager i, jf. Rådets afgørelse 2002/192/EF af 28. februar 2002 om anmodningen fra Irland om at deltage i visse af bestemmelserne i Schengenreglerne (20).
Irland har ikke anmodet om at deltage i vedtagelsen af denne forordning, jf. artikel 4 i protokollen om Schengenreglerne. Irland deltager derfor ikke i vedtagelsen af nærværende forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland, i det omfang dens foranstaltninger udbygger bestemmelser i Schengenreglerne, eftersom de vedrører SIS II, der er reguleret ved forordning (EF) nr. 1987/2006, og VIS.
I medfør af artikel 1 og 2 i protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling deltager Irland ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland, i det omfang dens bestemmelser vedrører Eurodac. Eftersom det under disse omstændigheder ikke er muligt at sikre denne forordnings anvendelse for Irland i dens helhed, jf. artikel 288 i TEUF, deltager Irland ikke i vedtagelsen af denne forordning, som ikke er bindende for og ikke finder anvendelse i Irland, uden at dette berører dets rettigheder i henhold til ovennævnte protokoller.
(35)
For så vidt angår Island og Norge udgør denne forordning, i det omfang den vedrører SIS II og VIS, en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen indgået mellem Rådet for Den Europæiske Union og Republikken Island og Kongeriget Norge om disse to staters associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (21), der henhører under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, B og G, i Rådets afgørelse 1999/437/EF af 17. maj 1999 om visse gennemførelsesbestemmelser til nævnte aftale (22). For så vidt angår Eurodac udgør denne forordning en ny foranstaltning vedrørende Eurodac, jf. aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Republikken Island og Kongeriget Norge om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Island eller Norge (23). Hvis de beslutter at gennemføre denne forordning i deres interne retsorden, bør delegationer fra Republikken Island og Kongeriget Norge derfor deltage i arbejdet i agenturets bestyrelse. Der bør indgås endnu en aftale mellem Unionen og Republikken Island og Kongeriget Norge for at fastsætte nærmere bestemmelser, f.eks. om stemmeret, med henblik på de nævnte staters deltagelse i agenturets virksomhed.
(36)
For så vidt angår Schweiz udgør denne forordning, i det omfang den vedrører SIS II og VIS, en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, jf. aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (24), der henhører under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, B og G, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2008/146/EF (25). For så vidt angår Eurodac udgør denne forordning en ny foranstaltning vedrørende Eurodac, jf. aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Schweiz (26). Hvis Schweiz beslutter at gennemføre denne forordning i sin interne retsorden, bør delegationen for Det Schweiziske Forbund derfor deltage i arbejdet i agenturets bestyrelse. Der bør indgås endnu en aftale mellem Unionen og Det Schweiziske Forbund for at fastsætte nærmere bestemmelser, f.eks. om stemmeret, med henblik på Det Schweiziske Forbunds deltagelse i agenturets virksomhed.
(37)
For så vidt angår Liechtenstein udgør denne forordning, i det omfang den vedrører SIS II og VIS, en udvikling af bestemmelser i Schengenreglerne, jf. protokollen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Den Europæiske Union, Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om Det Schweiziske Forbunds associering i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne (27), der henhører under det område, der er nævnt i artikel 1, litra A, B og G, i afgørelse 1999/437/EF sammenholdt med artikel 3 i Rådets afgørelse 2011/350/EU (28). For så vidt angår Eurodac udgør denne forordning en ny foranstaltning vedrørende Eurodac, jf. protokollen mellem Det Europæiske Fællesskab, Det Schweiziske Forbund og Fyrstendømmet Liechtenstein om Fyrstendømmet Liechtensteins tiltrædelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om kriterier og mekanismer for fastsættelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandlingen af en asylsansøgning indgivet i en medlemsstat eller i Schweiz (29). Delegationen for Fyrstendømmet Liechtenstein bør derfor deltage i arbejdet i agenturets bestyrelse. Der bør indgås endnu en aftale mellem Unionen og Fyrstendømmet Liechtenstein for at fastsætte nærmere bestemmelser, f.eks. om stemmeret, med henblik på Fyrstendømmet Liechtensteins deltagelse i agenturets virksomhed -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
GENSTAND
Artikel 1
Oprettelse af agenturet
1. Der oprettes herved et europæisk agentur for den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (»agenturet«).
2. Agenturet er ansvarligt for den operationelle forvaltning af anden generation af Schengeninformationssystemet (SIS II), visuminformationssystemet (VIS) og Eurodac.
3. Agenturet kan også blive gjort ansvarligt for forberedelsen, udviklingen og den operationelle forvaltning af andre store it-systemer end dem, der er nævnt i stk. 2, inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, dog kun på grundlag af de relevante lovgivningsmæssige retsakter baseret på artikel 67-89 i TEUF, under behørig hensyntagen til udviklingen inden for forskningen, jf. denne forordnings artikel 8, og resultaterne af pilotprojekterne, jf. denne forordnings artikel 9.
4. Den operationelle forvaltning omfatter alle de opgaver, der er nødvendige for, at store it-systemer kan fungere i overensstemmelse med de specifikke bestemmelser, der gælder for hvert enkelt af dem, herunder ansvaret for den kommunikationsinfrastruktur, der anvendes af dem. Disse store it-systemer må ikke udveksle data eller muliggøre udveksling af information eller viden, medmindre det er bestemt i et specifikt retsgrundlag.
Artikel 2
Mål
Med forbehold af Kommissionens og medlemsstaternes respektive beføjelser i henhold til lovgivningsmæssige retsakter gældende for store it-systemer sørger agenturet for:
a)
en effektiv, sikker og løbende drift af store it-systemer
b)
en effektiv og økonomisk ansvarlig forvaltning af store it-systemer
c)
et passende højt serviceniveau for brugerne af store it-systemer
d)
kontinuitet og uafbrudt service
e)
et højt databeskyttelsesniveau i overensstemmelse med de gældende regler, herunder specifikke bestemmelser for hvert stort it-system
f)
et passende niveau for databeskyttelse og fysisk sikkerhed i overensstemmelse med de gældende regler, herunder specifikke bestemmelser for hvert stort it-system, og
g)
anvendelse af en passende projektstyringsstruktur til effektiv udvikling af store it-systemer.
KAPITEL II
OPGAVER
Artikel 3
Opgaver vedrørende SIS II
Vedrørende SIS II udfører agenturet:
a)
de opgaver, som er pålagt forvaltningsmyndigheden ved forordning (EF) nr. 1987/2006 og afgørelse 2007/533/RIA, og
b)
opgaver vedrørende uddannelse i den tekniske anvendelse af SIS II, navnlig for Sirenepersonale (SIRENE - Supplementary Information Request at the National Entries) og uddannelse af eksperter i de tekniske aspekter af SIS II i forbindelse med Schengenevaluering.
Artikel 4
Opgaver vedrørende VIS
Vedrørende VIS udfører agenturet:
a)
de opgaver, som er pålagt forvaltningsmyndigheden ved forordning (EF) nr. 767/2008 og afgørelse 2008/633/RIA, og
b)
opgaver vedrørende uddannelse i den tekniske anvendelse af VIS.
Artikel 5
Opgaver vedrørende Eurodac
Vedrørende Eurodac udfører agenturet:
a)
de opgaver, som er pålagt Kommissionen, som i henhold til forordning (EF) nr. 2725/2000 og (EF) nr. 407/2002 er den myndighed, der er ansvarlig for den operative forvaltning af Eurodac,
b)
opgaver vedrørende kommunikationsinfrastrukturen, dvs. overvågning, sikkerhed og koordinering af forbindelserne mellem medlemsstaterne og udbyderen, og
c)
opgaver vedrørende uddannelse i den tekniske anvendelse af Eurodac.
Artikel 6
Opgaver vedrørende udvikling og operationel forvaltning af andre store it-systemer
Hvis agenturet bliver gjort ansvarligt for forberedelsen, udviklingen og den operationelle forvaltning af andre store it-systemer, jf. artikel 1, stk. 3, udfører det i givet fald opgaver vedrørende uddannelse i den tekniske anvendelse af disse systemer.
Artikel 7
Opgaver vedrørende kommunikationsinfrastrukturen
1. Agenturet udfører de opgaver vedrørende kommunikationsinfrastrukturen, som er pålagt forvaltningsmyndigheden ved de lovgivningsmæssige retsakter om udvikling, oprettelse, drift og brug af store it-systemer, jf. artikel 1, stk. 2.
2. I overensstemmelse med de i stk. 1 nævnte lovgivningsmæssige retsakter deles opgaverne vedrørende kommunikationsinfrastrukturen (herunder operationel forvaltning og sikkerhed) mellem agenturet og Kommissionen. For at sikre sammenhæng i udøvelsen af deres respektive beføjelser indgår agenturet og Kommissionen ordninger for det operationelle arbejde, som udtrykkes i et aftalememorandum.
3. Kommunikationsinfrastrukturen skal styres og kontrolleres tilfredsstillende med henblik på at beskytte den mod trusler og garantere dens sikkerhed og sikkerheden for store it-systemer, herunder de oplysninger, der udveksles gennem kommunikationsinfrastrukturen.
4. Der skal vedtages de nødvendige foranstaltninger, herunder sikkerhedsplaner, bl.a. med henblik på at forhindre uautoriseret læsning, kopiering, ændring eller sletning af personoplysninger under overførsler af disse eller under transport af databærere, navnlig ved hjælp af passende krypteringsteknikker. Ingen systemrelaterede operationelle oplysninger må cirkulere ukrypteret i kommunikationsinfrastrukturen.
5. Opgaver vedrørende den operationelle forvaltning af kommunikationsinfrastrukturen kan overdrages til eksterne private enheder eller organer i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002. Netværksudbyderen er i så fald omfattet af sikkerhedsforanstaltningerne i stk. 4 og må på ingen måde have adgang til operationelle oplysninger i SIS II, VIS eller Eurodac eller den til SIS II knyttede Sireneudveksling af oplysninger.
6. Med forbehold af gældende kontrakter vedrørende SIS II-, VIS- og Eurodacnettet henhører forvaltningen af krypteringsnøgler under agenturets kompetence og kan ikke udliciteres til eksterne private enheder.
Artikel 8
Overvågning af udviklingen inden for forskningen
1. Agenturet overvåger udviklingen inden for forskningen, som er relevant for den operationelle forvaltning af SIS II, VIS, Eurodac og andre store it-systemer.
2. Agenturet holder løbende Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og, når det vedrører spørgsmål om databeskyttelse, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse underrettet om den udvikling, der er nævnt i stk. 1.
Artikel 9
Pilotprojekter
1. Agenturet kan kun efter specifik og præcis anmodning fra Kommissionen, som mindst tre måneder i forvejen skal have underrettet Europa-Parlamentet og Rådet, og efter en beslutning i bestyrelsen i henhold til artikel 12, stk. 1, litra l), gennemføre pilotprojekter, jf. artikel 49, stk. 6, litra a), i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, med henblik på udviklingen eller den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for rammerne af artikel 67-89 i TEUF.
Agenturet underretter løbende Europa-Parlamentet, Rådet og, når det vedrører spørgsmål om databeskyttelse, Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse, om udviklingen i de i første afsnit nævnte pilotprojekter.
2. De finansielle bevillinger til pilotprojekter, som Kommissionen har anmodet om, opføres på budgettet for højst to på hinanden følgende regnskabsår.
KAPITEL III
STRUKTUR OG ORGANISATION
Artikel 10
Retlig status
1. Agenturet er et EU-organ og har status som juridisk person.
2. Agenturet har i hver medlemsstat den mest vidtgående rets- og handleevne, som vedkommende stats lovgivning tillægger juridiske personer. Det kan i særdeleshed erhverve og afhænde fast ejendom og løsøre og optræde som part i retssager. Det kan også indgå aftaler vedrørende agenturets hjemsted og de placeringer, der er omhandlet i stk. 4, med de medlemsstater, på hvis område hjemstedet og de tekniske anlæg og backupcentret er placeret (»værtsmedlemsstaterne«).
3. Agenturet repræsenteres af sin administrerende direktør.
4. Agenturet har hjemsted i Tallinn, Estland.
Opgaverne vedrørende udvikling og operationel forvaltning, jf. artikel 1, stk. 3, og artikel 3, 4, 5 og 7, udføres i Strasbourg, Frankrig.
Et backupcenter, der kan sikre driften af et stort it-system i tilfælde af fejl i et sådant system, indrettes i Sankt Johann im Pongau, Østrig, hvis der er hjemmel for et backupcenter i den lovgivningsmæssige retsakt om systemets udvikling, oprettelse, drift og brug.
Artikel 11
Struktur
1. Agenturets ledelses- og forvaltningsstruktur består af:
a)
en bestyrelse
b)
en administrerende direktør
c)
rådgivende grupper.
2. Agenturets struktur består ligeledes af:
a)
en databeskyttelsesansvarlig
b)
en sikkerhedsansvarlig
c)
en regnskabsfører.
Artikel 12
Bestyrelsens opgaver
1. For at sikre, at agenturet varetager sine opgaver, skal bestyrelsen:
a)
udnævne og i givet fald afskedige den administrerende direktør, jf. artikel 18
b)
udøve disciplinærmyndighed over den administrerende direktør og føre tilsyn med vedkommendes embedsførelse, herunder gennemførelsen af bestyrelsens afgørelser
c)
fastlægge agenturets organisationsplan efter høring af Kommissionen
d)
fastsætte agenturets forretningsorden efter høring af Kommissionen
e)
på forslag af den administrerende direktør godkende aftalen om agenturets hjemsted og aftalerne om de tekniske anlæg og backupcentret, jf. artikel 10, stk. 4, som underskrives af den administrerende direktør med værtsmedlemsstaterne
f)
efter aftale med Kommissionen vedtage de nødvendige gennemførelsesbestemmelser, der er omhandlet i artikel 110 i tjenestemandsvedtægten
g)
vedtage de nødvendige gennemførelsesbestemmelser om udstationering af nationale eksperter i agenturet
h)
på grundlag af et udkast, som forelægges af den administrerende direktør, jf. artikel 17, efter høring af de rådgivende grupper, jf. artikel 19, og efter modtagelse af udtalelsen fra Kommissionen, vedtage et flerårigt arbejdsprogram baseret på de opgaver, der er nævnt i kapitel II. Det flerårige arbejdsprogram skal, uden at dette berører den årlige budgetprocedure, omfatte et flerårigt budgetoverslag og forhåndsevalueringer med henblik på at strukturere målene og de forskellige stadier i den flerårige planlægning
i)
vedtage en flerårig plan for personalepolitikken og et udkast til årligt arbejdsprogram og hvert år senest den 31. marts forelægge dem for Kommissionen og budgetmyndigheden
j)
senest den 30. september hvert år, efter at have modtaget Kommissionens udtalelse, vedtage agenturets årlige arbejdsprogram for det kommende år med et flertal på to tredjedele af de stemmeberettigede medlemmer og i overensstemmelse med den årlige budgetprocedure og Unionens lovgivningsprogram for områderne under artikel 67-89 i TEUF og sikre, at det vedtagne arbejdsprogram fremsendes til Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen og offentliggøres
k)
senest den 31. marts hvert år vedtage agenturets årlige aktivitetsrapport for det foregående år, hvor de opnåede resultater navnlig sammenlignes med målene i det årlige arbejdsprogram, og senest den 15. juni i samme år sende den til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og Revisionsretten; den årlige aktivitetsrapport offentliggøres
l)
varetage sine opgaver vedrørende agenturets budget, herunder gennemførelse af pilotprojekter, jf. artikel 9, i henhold til artikel 32, artikel 33, stk. 6, og artikel 34
m)
vedtage de finansielle bestemmelser for agenturet i overensstemmelse med artikel 34
n)
udpege en regnskabsfører, som er funktionelt uafhængig under udførelsen af sit hverv
o)
sikre passende opfølgning på resultaterne og henstillingerne fra de forskellige interne eller eksterne revisions- og evalueringsrapporter
p)
vedtage de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger, herunder en sikkerhedsplan og en forretningskontinuitets- og katastrofeberedskabsplan, under hensyntagen til eventuelle henstillinger fra sikkerhedseksperterne i de rådgivende grupper
q)
udpege en sikkerhedsansvarlig
r)
udpege en databeskyttelsesansvarlig, jf. forordning (EF) nr. 45/2001
s)
senest den 22. maj 2012 vedtage de praktiske foranstaltninger til gennemførelse af forordning (EF) nr. 1049/2001
t)
vedtage rapporterne om den tekniske funktion af SIS II, jf. henholdsvis artikel 50, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1987/2006 og artikel 66, stk. 4, i afgørelse 2007/533/RIA, og af VIS, jf. artikel 50, stk. 3, i forordning (EF) nr. 767/2008 og artikel 17, stk. 3, i afgørelse 2008/633/RIA
u)
vedtage den årlige rapport om den centrale Eurodacenheds virksomhed, jf. artikel 24, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2725/2000
v)
fremsætte bemærkninger til rapporterne fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om revisioner, jf. artikel 45 i forordning (EF) nr. 1987/2006, og artikel 42, stk. 2, i forordning (EF) nr. 767/2008, og sikre passende opfølgning af revisionerne
w)
offentliggøre statistikker vedrørende SIS II, jf. henholdsvis artikel 50, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1987/2006 og artikel 66, stk. 3, i afgørelse 2007/533/RIA
x)
udarbejde statistikker over den centrale Eurodacenheds virksomhed, jf. artikel 3, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2725/2000
y)
sørge for, at listen over de kompetente myndigheder, der har tilladelse til direkte søgning i oplysningerne i SIS II, offentliggøres hvert år, jf. artikel 31, stk. 8, i forordning (EF) nr. 1987/2006 og artikel 46, stk. 8, i afgørelse 2007/533/RIA, sammen med listen over kontorer for de nationale systemer af SIS II (N.SIS II) og Sirenekontorer, jf. henholdsvis artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1987/2006 og artikel 7, stk. 3, i afgørelse 2007/533/RIA
z)
sørge for, at listen over de myndigheder, der udpeges i henhold til artikel 15, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2725/2000, offentliggøres hvert år
aa)
udføre andre opgaver, som pålægges den i overensstemmelse med denne forordning.
2. Bestyrelsen kan rådgive den administrerende direktør om alle spørgsmål, der vedrører udviklingen eller den operationelle forvaltning af store it-systemer.
Artikel 13
Bestyrelsens sammensætning
1. Bestyrelsen består af én repræsentant for hver medlemsstat og to repræsentanter for Kommissionen.
2. Hver medlemsstat og Kommissionen udpeger medlemmerne af bestyrelsen samt stedfortræderne senest den 22. januar 2012. Efter udløbet af denne periode indkalder Kommissionen bestyrelsen. Stedfortræderne repræsenterer medlemmerne i disses fravær.
3. Bestyrelsesmedlemmerne udpeges på grundlag af deres relevante erfaring på højt niveau og ekspertise inden for store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed samt deres kendskab til databeskyttelse.
4. Medlemmernes mandat er på fire år. Det kan fornys én gang. Ved mandatets udløb eller ved fratræden fortsætter medlemmerne i deres hverv, indtil deres mandat er fornyet, eller indtil de afløses.
5. De lande, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne og foranstaltninger vedrørende Eurodac, deltager i agenturets aktiviteter. Hvert land udpeger én repræsentant og en stedfortræder til bestyrelsen.
Artikel 14
Bestyrelsens formandskab
1. Bestyrelsen vælger en formand og en næstformand blandt sine medlemmer.
2. Formandens og næstformandens mandat er på to år. Mandaterne kan fornys én gang. Ophører deres medlemskab af bestyrelsen på et tidspunkt under mandatperioden, udløber deres mandat også automatisk samme dag.
3. Formanden og næstformanden kan kun vælges blandt de medlemmer af bestyrelsen, som er udpeget af medlemsstater, der i henhold til EU-retten er fuldt ud bundet af de lovgivningsmæssige retsakter om udvikling, oprettelse, drift og brug af alle store it-systemer, som agenturet forvalter.
Artikel 15
Bestyrelsens møder
1. Bestyrelsen indkaldes til møde efter anmodning af en af følgende:
a)
dens formand
b)
mindst en tredjedel af dens medlemmer
c)
Kommissionen
d)
den administrerende direktør.
Bestyrelsen holder mindst ét ordinært møde hver sjette måned.
2. Den administrerende direktør deltager i bestyrelsesmøderne.
3. Bestyrelsesmedlemmerne kan bistås af eksperter, som er medlemmer af de rådgivende grupper.
4. Europol og Eurojust kan deltage i bestyrelsens møder som observatører, når et spørgsmål vedrørende SIS II i forbindelse med anvendelsen af afgørelse 2007/533/RIA er på dagsordenen. Europol kan desuden deltage i bestyrelsens møder som observatør, når et spørgsmål vedrørende VIS i forbindelse med anvendelsen af afgørelse 2008/633/RIA er på dagsordenen.
5. Bestyrelsen kan indbyde enhver anden person, hvis synspunkt kan være af interesse, til at deltage i dens møder som observatør.
6. Bestyrelsens sekretariatsfunktion varetages af agenturet.
Artikel 16
Afstemning
1. Bestyrelsen træffer afgørelse med flertal blandt alle stemmeberettigede medlemmer, jf. dog stk. 5 i denne artikel samt artikel 12, stk. 1, litra j), og artikel 18, stk. 1 og 7.
2. Hvert bestyrelsesmedlem har én stemme, jf. dog stk. 3.
3. Ethvert medlem, der er udpeget af en medlemsstat, som i henhold til EU-retten er bundet af enhver lovgivningsmæssig retsakt om udvikling, oprettelse, drift og brug af et stort it-system, som agenturet forvalter, kan stemme om et spørgsmål, der vedrører det pågældende store it-system.
Desuden kan Danmark stemme om et spørgsmål, der vedrører et sådant stort it-system, hvis landet i henhold til artikel 4 i protokollen om Danmarks stilling beslutter at gennemføre den lovgivningsmæssige retsakt om udvikling, oprettelse, drift og brug af et sådant stort it-system i sin nationale lovgivning.
4. For så vidt angår de lande, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne og foranstaltninger vedrørende Eurodac, finder artikel 37 anvendelse.
5. Hvis medlemmerne ikke er enige om, hvorvidt et bestemt stort it-system er berørt af en afstemning, træffes enhver afgørelse om, at det ikke er berørt, med to tredjedeles flertal.
6. Den administrerende direktør deltager ikke i afstemningen.
7. De nærmere afstemningsregler fastlægges i agenturets forretningsorden, navnlig betingelserne for, at et medlem kan handle på et andet medlems vegne, samt hvor nødvendigt reglerne for beslutningsdygtighed.
Artikel 17
Den administrerende direktørs opgaver og beføjelser
1. Agenturet ledes og repræsenteres af sin administrerende direktør.
2. Den administrerende direktør udfører sit hverv i uafhængighed. Med forbehold af Kommissionens og bestyrelsens respektive beføjelser må den administrerende direktør hverken søge eller modtage instruktioner fra nogen regering eller noget andet organ.
3. Den administrerende direktør påtager sig det fulde ansvar for de opgaver, som agenturet har fået pålagt, og er underlagt proceduren for årlig decharge fra Europa-Parlamentet for gennemførelsen af budgettet, jf. dog artikel 12.
4. Europa-Parlamentet eller Rådet kan opfordre den administrerende direktør til at aflægge rapport om udførelsen af sine opgaver.
5. Den administrerende direktør skal:
a)
varetage den daglige ledelse af agenturet
b)
varetage agenturets drift i overensstemmelse med denne forordning
c)
forberede og gennemføre procedurer, beslutninger, strategier, programmer og aktiviteter vedtaget af bestyrelsen, inden for de grænser der er fastsat ved denne forordning, dens gennemførelsesbestemmelser og gældende lov
d)
fastlægge og gennemføre et effektivt system, som gør det muligt regelmæssigt at overvåge og evaluere
i)
store it-systemer, herunder statistikker, og
ii)
agenturet, herunder hvorvidt det faktisk og effektivt når sine mål
e)
deltage i bestyrelsens møder uden stemmeret
f)
udøve beføjelserne i artikel 20, stk. 3, over for agenturets ansatte og forvalte personalespørgsmål
g)
fastlægge fortrolighedskrav for at efterkomme henholdsvis artikel 17 i forordning (EF) nr. 1987/2006, artikel 17 i afgørelse 2007/533/RIA og artikel 26, stk. 9, i forordning (EF) nr. 767/2008 og for at anvende relevante regler for tavshedspligt eller tilsvarende fortrolighedskrav for agenturets personale, der skal arbejde med Eurodacoplysninger, jf. dog artikel 17 i tjenestemandsvedtægten
h)
forhandle om en aftale om agenturets hjemsted og om aftaler om de tekniske anlæg og backupcentret med værtsmedlemsstaternes regeringer og underskrive dem, efter at de er blevet godkendt af bestyrelsen.
6. Den administrerende direktør forelægger navnlig udkast til følgende for bestyrelsen med henblik på vedtagelse:
a)
agenturets årlige arbejdsprogram og dets årlige aktivitetsrapport efter forudgående høring af de rådgivende grupper
b)
de finansielle bestemmelser, der gælder for agenturet
c)
det flerårige arbejdsprogram
d)
budgettet for det kommende år fastlagt på grundlag af aktivitetsbaseret budgettering
e)
den flerårige plan for personalepolitikken
f)
rammerne for den evaluering, som er nævnt i artikel 31
g)
de praktiske foranstaltninger til gennemførelse af forordning (EF) nr. 1049/2001
h)
de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger, herunder en sikkerhedsplan og en forretningskontinuitets- og katastrofeberedskabsplan
i)
rapporter om den tekniske funktion af hvert stort it-system, som er nævnt i artikel 12, stk. 1, litra t), og den årlige rapport om den centrale Eurodacenheds virksomhed, som er nævnt i artikel 12, stk. 1, litra u), på grundlag af resultaterne af overvågningen og evalueringen
j)
den årlige liste til offentliggørelse over de kompetente myndigheder, der har tilladelse til direkte søgning i oplysningerne i SIS II, herunder listen over N.SIS II-kontorer og Sirenekontorer, jf. artikel 12, stk. 1, litra y), og af listen over myndigheder, jf. artikel 12, stk. 1, litra z).
7. Den administrerende direktør varetager alle andre opgaver i overensstemmelse med denne forordning.
Artikel 18
Udnævnelse af den administrerende direktør
1. Den administrerende direktør udnævnes af bestyrelsen for en embedsperiode på fem år blandt en liste over valgbare kandidater, der er identificeret ved en almindelig udvælgelsesprøve organiseret af Kommissionen. Udvælgelsesproceduren skal gøre det muligt at offentliggøre en indkaldelse af interessetilkendegivelser i Den Europæiske Unions Tidende og andre steder. Bestyrelsen kan kræve proceduren gentaget, hvis den ikke finder nogen af kandidaterne på listen tilstrækkeligt egnede. Bestyrelsen udnævner den administrerende direktør på grundlag af kandidatens personlige kvalifikationer og erfaringer på området store it-systemer og dennes administrative, finansielle og ledelsesmæssige kompetencer samt kendskab til databeskyttelse. Bestyrelsen træffer afgørelse om udnævnelse af den administrerende direktør med et flertal på to tredjedele af alle de stemmeberettigede medlemmer.
2. Inden udnævnelsen opfordres den kandidat, som bestyrelsen vælger, til at fremkomme med en udtalelse til Europa-Parlamentets kompetente udvalg og besvare spørgsmål fra udvalgsmedlemmerne. Efter en sådan udtalelse vedtager Europa-Parlamentet en udtalelse, hvori der redegøres for dets syn på den valgte kandidat. Bestyrelsen underretter Europa-Parlamentet om, på hvilken måde der er taget hensyn til denne udtalelse. Udtalelsen behandles som personlig og fortrolig, indtil kandidaten er udnævnt.
3. I de sidste ni måneder af den femårige embedsperiode foretager bestyrelsen i tæt samråd med Kommissionen en evaluering, hvori den især vurderer de resultater, der er opnået i den administrerende direktørs første embedsperiode, og måden, hvorpå de er opnået.
4. Bestyrelsen kan under hensyntagen til evalueringsrapporten, og kun såfremt det kan begrundes med agenturets mål og opgaver, forlænge den administrerende direktørs embedsperiode én gang med højst tre år.
5. Bestyrelsen underretter Europa-Parlamentet, hvis den har til hensigt at forlænge den administrerende direktørs embedsperiode. Inden for en måned før en sådan forlængelse opfordres den administrerende direktør til at fremkomme med en udtalelse til Europa-Parlamentets kompetente udvalg og besvare spørgsmål fra udvalgsmedlemmerne.
6. Den administrerende direktør står til ansvar over for bestyrelsen.
7. Bestyrelsen kan afskedige den administrerende direktør. Bestyrelsen træffer en sådan afgørelse med et flertal på to tredjedele af alle de stemmeberettigede medlemmer.
Artikel 19
Rådgivende grupper
1. Følgende rådgivende grupper yder bestyrelsen ekspertise vedrørende store it-systemer og navnlig i forbindelse med udarbejdelsen af det årlige arbejdsprogram og den årlige aktivitetsrapport:
a)
Den Rådgivende Gruppe for SIS II
b)
Den Rådgivende Gruppe for VIS
c)
Den Rådgivende Gruppe for Eurodac
d)
enhver anden rådgivende gruppe vedrørende et stort it-system, hvis det er hjemlet i den relevante lovgivningsmæssige retsakt om udvikling, oprettelse, drift og brug af det pågældende store it-system.
2. Hver medlemsstat, der i henhold til EU-retten er bundet af en lovgivningsmæssig retsakt om udvikling, oprettelse, drift og brug af et bestemt stort it-system, samt Kommissionen udpeger et medlem til den rådgivende gruppe, der vedrører det pågældende store it-system, for en treårig periode, der kan fornys.
Danmark udpeger også et medlem til en rådgivende gruppe, der vedrører et stort it-system, hvis landet i henhold til artikel 4 i protokollen om Danmarks stilling beslutter at gennemføre den lovgivningsmæssige retsakt om udvikling, oprettelse, drift og brug af det pågældende store it-system i sin nationale lovgivning.
Hvert land, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne og foranstaltninger vedrørende Eurodac og foranstaltninger vedrørende andre store it-systemer, og som deltager i et bestemt stort it-system, udpeger et medlem til den rådgivende gruppe, der vedrører det pågældende store it-system.
3. Europol og Eurojust kan hver udpege en repræsentant til Den Rådgivende Gruppe for SIS II. Europol kan også udpege en repræsentant til Den Rådgivende Gruppe for VIS.
4. Medlemmer af bestyrelsen må ikke være medlemmer af de rådgivende grupper. Den administrerende direktør eller den administrerende direktørs repræsentant har ret til at deltage i alle møderne i de rådgivende grupper som observatører.
5. Procedurerne for de rådgivende gruppers arbejde og samarbejde fastlægges i agenturets forretningsorden.
6. Under udarbejdelsen af en udtalelse skal medlemmerne af hver rådgivende gruppe gøre deres bedste for at nå til enighed. Hvis en sådan enighed ikke opnås, består udtalelsen af flertallet af medlemmernes begrundede holdning. Mindretallets begrundede holdning(er) føres også til protokols. Artikel 16, stk. 3 og 4, finder tilsvarende anvendelse. De medlemmer, der repræsenterer de lande, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne og foranstaltninger vedrørende Eurodac, kan fremsætte udtalelser om de spørgsmål, som de ikke har ret til at stemme om.
7. Hver medlemsstat og hvert land, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne og foranstaltninger vedrørende Eurodac, skal lette de rådgivende gruppers arbejde.
8. Med hensyn til formandskabet for de rådgivende grupper finder artikel 14 tilsvarende anvendelse.
KAPITEL IV
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 20
Personale
1. Vedtægten og de regler, som EU-institutionerne i fællesskab vedtager med henblik på anvendelsen af vedtægten, finder anvendelse på agenturets personale og den administrerende direktør.
2. Med henblik på anvendelsen af vedtægten betragtes agenturet som et agentur ifølge artikel 1a, stk. 2, i tjenestemandsvedtægten.
3. De beføjelser, som tjenestemandsvedtægten tillægger ansættelsesmyndigheden og den myndighed, der i henhold til ansættelsesvilkårene har kompetence til at indgå ansættelseskontrakter, udøves af agenturet for så vidt angår dets eget personale.
4. Agenturets personale ansættes som tjenestemænd, midlertidigt ansatte eller kontraktansatte. Bestyrelsen skal årligt give sin godkendelse, hvis de kontrakter, som den administrerende direktør har til hensigt at forny, får ubegrænset varighed i medfør af ansættelsesvilkårene.
5. Agenturet rekrutterer ikke midlertidigt personale til at varetage opgaver, der anses for at være finansielt følsomme.
6. Kommissionen og medlemsstaterne kan midlertidigt udstationere tjenestemænd eller nationale eksperter i agenturet. Bestyrelsen vedtager under hensyntagen til den flerårige plan for personalepolitikken de nødvendige gennemførelsesforanstaltninger med henblik herpå.
7. Agenturet anvender de relevante regler for tavshedspligt eller tilsvarende fortrolighedskrav, jf. dog artikel 17 i tjenestemandsvedtægten.
8. Bestyrelsen vedtager efter aftale med Kommissionen de nødvendige gennemførelsesbestemmelser, der er nævnt i artikel 110 i tjenestemandsvedtægten.
Artikel 21
Offentlighedens interesse
Medlemmerne af bestyrelsen, den administrerende direktør og medlemmerne af de rådgivende grupper forpligter sig til at handle i offentlighedens interesse. Med henblik herpå skal de hvert år afgive et skriftligt tilsagn herom, som offentliggøres.
Listen over medlemmer af bestyrelsen offentliggøres på agenturets internetside.
Artikel 22
Hjemstedsaftale og aftaler om de tekniske anlæg og backupcentret
De nødvendige dispositioner for at tilvejebringe lokaler til agenturet i værtsmedlemsstaterne og de faciliteter, som disse medlemsstater skal stille til rådighed, samt de særlige regler, der skal gælde i værtsmedlemsstaterne for den administrerende direktør, medlemmerne af bestyrelsen samt agenturets personale og deres familiemedlemmer, fastlægges i en aftale om agenturets hjemsted og i aftaler om de tekniske anlæg og backupcentret, som efter godkendelse i bestyrelsen indgås mellem agenturet og værtsmedlemsstaterne.
Artikel 23
Privilegier og immuniteter
Protokollen vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter gælder for agenturet.
Artikel 24
Ansvar
1. Agenturets ansvar i kontraktforhold bestemmes efter den lovgivning, der finder anvendelse på den pågældende kontrakt.
2. Den Europæiske Unions Domstol har kompetence til at træffe afgørelse i henhold til en voldgiftsbestemmelse i en af agenturet indgået kontrakt.
3. For så vidt angår ansvar uden for kontraktforhold skal agenturet i overensstemmelse med de almindelige retsprincipper, der er fælles for medlemsstaternes retssystemer, erstatte skader, der forvoldes af dets afdelinger eller af dets ansatte under udførelsen af deres hverv.
4. Den Europæiske Unions Domstol har kompetence til at afgøre tvister vedrørende erstatning for de i stk. 3 nævnte skader.
5. Agenturets personales personlige ansvar over for agenturet er underlagt vedtægtens bestemmelser.
Artikel 25
Sprogordning
1. Forordning nr. 1 af 15. april 1958 om den ordning, der gælder for Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på det sproglige område (30), gælder for agenturet.
2. Med forbehold af afgørelser, der træffes efter artikel 342 i TEUF, skal det årlige arbejdsprogram og den årlige aktivitetsrapport, jf. artikel 12, stk. 1, litra j) og k), udarbejdes på alle EU-institutionernes officielle sprog.
3. De oversættelsesopgaver, der er nødvendige i forbindelse med agenturets aktiviteter, udføres af Oversættelsescentret for Den Europæiske Unions Organer.
Artikel 26
Aktindsigt
1. På grundlag af et forslag fra den administrerende direktør vedtager bestyrelsen senest seks måneder efter den 1. december 2012 regler for aktindsigt i agenturets dokumenter i henhold til forordning (EF) nr. 1049/2001.
2. De beslutninger, som agenturet træffer efter artikel 8 i forordning (EF) nr. 1049/2001, kan påklages til Den Europæiske Ombudsmand eller indbringes for Den Europæiske Unions Domstol efter bestemmelserne i henholdsvis artikel 228 og 263 i TEUF.
Artikel 27
Information og kommunikation
1. Agenturet afgiver oplysninger i overensstemmelse med lovgivningsmæssige retsakter om udvikling, oprettelse, drift og brug af store it-systemer og på eget initiativ inden for rammerne af sine opgaver. Det sikrer navnlig, at offentligheden og alle interesserede parter ud over den offentliggørelse, der er nævnt i artikel 12, stk. 1, litra j), k), w) og y), og artikel 33, stk. 8, hurtigt får objektive, pålidelige og letforståelige oplysninger om agenturets arbejde.
2. Bestyrelsen vedtager de praktiske foranstaltninger til gennemførelse af stk. 1.
Artikel 28
Databeskyttelse
1. De oplysninger, som agenturet behandler i overensstemmelse med denne forordning, er, med forbehold af bestemmelser om databeskyttelse i de lovgivningsmæssige retsakter om udvikling, oprettelse, drift og brug af store it-systemer, underlagt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001.
2. Bestyrelsen fastlægger foranstaltninger med henblik på agenturets anvendelse af forordning (EF) nr. 45/2001, særlig afdeling 8 vedrørende den databeskyttelsesansvarlige.
Artikel 29
Sikkerhedsregler for beskyttelse af klassificerede oplysninger og ikke-klassificerede følsomme oplysninger
1. Agenturet anvender sikkerhedsprincipperne i Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom af 29. november 2001 om ændring af dens forretningsorden (31), herunder bestemmelser om udveksling, behandling og opbevaring af klassificerede oplysninger, og foranstaltninger vedrørende den fysiske sikkerhed.
2. Agenturet anvender desuden sikkerhedsprincipperne for behandling af ikke-klassificerede følsomme oplysninger, således som Kommissionen har vedtaget og gennemført dem.
3. Bestyrelsen træffer i henhold til artikel 2 og artikel 12, stk. 1, litra p), afgørelse om agenturets nødvendige interne struktur for at overholde de relevante sikkerhedsprincipper.
Artikel 30
Agenturets sikkerhed
1. Agenturet er ansvarligt for sikkerheden og opretholdelsen af orden i de bygninger, lokaler og arealer, som det anvender. Agenturet anvender sikkerhedsprincipperne og de relevante bestemmelser i de lovgivningsmæssige retsakter om udvikling, oprettelse, drift og brug af store it-systemer.
2. Værtsmedlemsstaterne træffer alle effektive og nødvendige foranstaltninger for at opretholde orden og sikkerhed i umiddelbar nærhed af de bygninger, lokaler og arealer, som agenturet anvender, og yder agenturet passende beskyttelse i overensstemmelse med den relevante aftale om agenturets hjemsted og aftalerne om de tekniske anlæg og backupcentret, samtidig med at personer, som agenturet har godkendt, sikres fri adgang til disse bygninger, lokaler og arealer.
Artikel 31
Evaluering
1. Inden for tre år efter den 1. december 2012, og derefter hvert fjerde år, foretager Kommissionen i tæt samråd med bestyrelsen en evaluering af agenturets aktiviteter. Evalueringen gennemgår, hvordan og i hvilket omfang agenturet faktisk bidrager til den operationelle forvaltning af store it-systemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed og varetager de opgaver, der er fastlagt i denne forordning. Evalueringen skal også omfatte en vurdering af agenturets rolle som led i en EU-strategi, der tager sigte på et koordineret, omkostningseffektivt og sammenhængende it-miljø på EU-plan, og som skal indføres i de kommende år.
2. På grundlag af den i stk. 1 nævnte evaluering fremsætter Kommissionen efter samråd med bestyrelsen henstillinger om ændringer af forordningen, bl.a. med henblik på at bringe den yderligere i overensstemmelse med den i stk. 1 nævnte EU-strategi. Kommissionen fremsender disse henstillinger til Europa-Parlamentet, Rådet og Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse sammen med bestyrelsens holdning og relevante forslag.
KAPITEL V
FINANSIELLE BESTEMMELSER
Artikel 32
Budget
1. Med forbehold af andre former for indtægter udgøres agenturets indtægter af:
a)
et tilskud fra Unionen, der opføres på Den Europæiske Unions almindelige budget (sektionen vedrørende Kommissionen)
b)
et bidrag fra de lande, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne og foranstaltninger vedrørende Eurodac
c)
eventuelle finansielle bidrag fra medlemsstaterne.
2. Agenturets udgifter omfatter bl.a. løn til personale, udgifter til administration og infrastruktur, driftsomkostninger og udgifter til kontrakter eller aftaler, som agenturet har indgået. Den administrerende direktør udarbejder hvert år sammen med stillingsfortegnelsen og under hensyntagen til de aktiviteter, agenturet har gennemført, et udkast til overslag over agenturets indtægter og udgifter for det følgende regnskabsår og sender det til bestyrelsen.
3. Agenturets indtægter og udgifter skal balancere.
4. Bestyrelsen vedtager på grundlag af et udkast fra den administrerende direktør et udkast til overslag over agenturets indtægter og udgifter for det kommende regnskabsår.
5. Udkastet til overslag over agenturets indtægter og udgifter og de generelle retningslinjer, som ligger til grund for overslaget, sendes af bestyrelsen til Kommissionen og de lande, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne og foranstaltninger vedrørende Eurodac, senest den 10. februar hvert år, mens det endelige overslag sendes senest den 31. marts hvert år.
6. Bestyrelsen sender hvert år senest den 31. marts Kommissionen og budgetmyndigheden:
a)
sit udkast til årligt arbejdsprogram
b)
sin ajourførte flerårige plan for personalepolitikken, der fastlægges efter Kommissionens retningslinjer
c)
oplysninger om antallet af tjenestemænd, midlertidigt ansatte og kontraktansatte som defineret i vedtægten for år n-1 og n samt et overslag for år n + 1
d)
oplysninger om naturaliebidrag fra værtsmedlemsstaterne til agenturet
e)
et skøn over saldoen på resultatopgørelsen for år n-1.
7. Kommissionen sender overslaget til budgetmyndigheden sammen med forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget.
8. På grundlag af overslaget opfører Kommissionen i forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget de overslag, som den finder nødvendige for stillingsfortegnelsen, og det tilskud, der skal ydes over det almindelige budget, som den forelægger for budgetmyndigheden i overensstemmelse med artikel 314 i TEUF.
9. Budgetmyndigheden godkender bevillingerne til tilskuddet til agenturet. Agenturets stillingsfortegnelse vedtages af budgetmyndigheden.
10. Agenturets budget vedtages af bestyrelsen. Det bliver endeligt, når Den Europæiske Unions almindelige budget er endeligt vedtaget. Om nødvendigt tilpasses det i overensstemmelse hermed.
11. Enhver ændring af budgettet, herunder stillingsfortegnelsen, foretages efter samme procedure.
12. Bestyrelsen underretter hurtigst muligt budgetmyndigheden om alle projekter, den agter at gennemføre, og som kan få betydelige finansielle følger for finansieringen af dens budget, navnlig projekter vedrørende fast ejendom, såsom leje eller erhvervelse af ejendomme. Den underretter Kommissionen og de lande, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne og foranstaltninger vedrørende Eurodac. Hvis en af budgetmyndighedens parter agter at afgive en udtalelse, meddeler den inden to uger efter modtagelsen af oplysningerne om projektet bestyrelsen, at den har til hensigt at afgive en sådan udtalelse. Hvis agenturet ikke modtager noget svar, kan det gå videre med den planlagte transaktion.
Artikel 33
Gennemførelse af budgettet
1. Agenturets budget gennemføres af den administrerende direktør.
2. Den administrerende direktør forelægger hvert år budgetmyndigheden alle oplysninger, som er relevante for resultaterne af evalueringsprocedurerne.
3. Agenturets regnskabsfører sender senest den 1. marts det følgende år agenturets foreløbige årsregnskab ledsaget af beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning i regnskabsåret til Kommissionens regnskabsfører og Revisionsretten. Kommissionens regnskabsfører konsoliderer de foreløbige årsregnskaber for institutionerne og de decentraliserede organer i overensstemmelse med artikel 128 i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002.
4. Agenturets regnskabsfører sender også senest den 31. marts det følgende år beretningen om den budgetmæssige og økonomiske forvaltning til budgetmyndigheden.
5. Efter modtagelse af Revisionsrettens bemærkninger om agenturets foreløbige årsregnskab opstiller den administrerende direktør i medfør af artikel 129 i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 på eget ansvar agenturets endelige årsregnskab og sender det til bestyrelsen med henblik på udtalelse.
6. Bestyrelsen afgiver udtalelse om agenturets endelige årsregnskab.
7. Den administrerende direktør sender senest den 1. juli det følgende år det endelige årsregnskab ledsaget af bestyrelsens udtalelse til budgetmyndigheden, Kommissionens regnskabsfører, Revisionsretten samt de lande, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenregler og foranstaltninger vedrørende Eurodac.
8. Det endelige årsregnskab offentliggøres.
9. Den administrerende direktør sender senest den 30. september Revisionsretten et svar på dens bemærkninger. Dette svar sendes af den administrerende direktør ligeledes til bestyrelsen.
10. Efter anmodning fra Europa-Parlamentet forelægger den administrerende direktør alle de oplysninger, der er nødvendige for, at dechargeproceduren vedrørende det pågældende regnskabsår kan forløbe tilfredsstillende, jf. artikel 146, stk. 3, i forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002.
11. Efter henstilling fra Rådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal, meddeler Europa-Parlamentet inden den 15. maj i år n + 2 den administrerende direktør decharge for gennemførelsen af budgettet for regnskabsår n.
Artikel 34
Finansielle bestemmelser
De finansielle bestemmelser for agenturet vedtages af bestyrelsen efter høring af Kommissionen. De må ikke afvige fra forordning (EF, Euratom) nr. 2343/2002, medmindre dette er strengt nødvendigt for agenturets drift, og Kommissionen på forhånd har givet sit samtykke.
Artikel 35
Bekæmpelse af svig
1. Forordning (EF) nr. 1073/1999 finder anvendelse i forbindelse med bekæmpelsen af svig, korruption og andre retsstridige handlinger.
2. Agenturet tiltræder den interinstitutionelle aftale om de interne undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), og indfører straks passende bestemmelser, som finder anvendelse på hele agenturets personale.
3. I finansieringsafgørelserne samt enhver aftale eller ethvert instrument til gennemførelse heraf fastsættes det udtrykkeligt, at Revisionsretten og OLAF om nødvendigt kan foretage kontrol på stedet hos modtagerne af midler fra agenturet og de organer, der fordeler dem.
KAPITEL VI
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 36
Forberedende foranstaltninger
1. Kommissionen har ansvaret for oprettelsen og den indledende drift af agenturet, indtil dette har operativ kapacitet til at gennemføre sit eget budget.
2. Med henblik herpå og indtil den administrerende direktør tiltræder sin stilling efter at være blevet udnævnt af bestyrelsen i overensstemmelse med artikel 18, kan Kommissionen midlertidigt udpege et begrænset antal tjenestemænd, heraf én, der skal fungere som administrerende direktør. Den midlertidige administrerende direktør kan først udpeges, når bestyrelsen er blevet indkaldt i henhold til artikel 13, stk. 2.
Hvis den midlertidige administrerende direktør ikke efterkommer forpligtelserne i denne forordning, kan bestyrelsen bede Kommissionen om at udpege en ny midlertidig administrerende direktør.
3. Den midlertidige administrerende direktør kan anvise alle betalinger, som er omfattet af bevillingerne i agenturets budget, når bestyrelsen har godkendt dem, og kan indgå kontrakter, herunder ansættelseskontrakter, når agenturets stillingsfortegnelse er vedtaget. Bestyrelsen kan, hvis det er berettiget, fastsætte begrænsninger i den midlertidige administrerende direktørs beføjelser.
Artikel 37
Deltagelse af lande, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne og foranstaltninger vedrørende Eurodac
Der træffes foranstaltninger efter de relevante bestemmelser i associeringsaftalerne med de lande, der er associeret i gennemførelsen, anvendelsen og udviklingen af Schengenreglerne og foranstaltninger vedrørende Eurodac, bl.a. for at præcisere arten og omfanget af og de detaljerede regler for disse landes deltagelse i agenturets arbejde, herunder bestemmelser om finansielle bidrag, personale og stemmeret.
Artikel 38
Ikrafttræden og anvendelse
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Agenturet indleder sin virksomhed, jf. artikel 3-9, den 1. december 2012.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaterne.
Udfærdiget i Strasbourg, den 25. oktober 2011.
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 1077/2011
ze dne 25. října 2011,
kterým se zřizuje Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 74, čl. 77 odst. 2 písm. a) a b), čl. 78 odst. 2 písm. e), čl. 79 odst. 2 písm. c), čl. 82 odst. 1 písm. d), čl. 85 odst. 1, čl. 87 odst. 2 písm. a) a čl. 88 odst. 2 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
v souladu s řádným legislativním postupem (1),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (2) a rozhodnutím Rady 2007/533/SVV ze dne 12. června 2007 o zřízení, provozování a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (3). Nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV stanoví, že během přechodného období odpovídá za provozní řízení centrálního SIS II Komise. Po uplynutí přechodného období má za řízení centrálního SIS II a některých aspektů komunikační infrastruktury odpovídat řídící orgán.
(2)
Vízový informační systém (VIS) byl zřízen rozhodnutím Rady 2004/512/ES ze dne 8. června 2004 o zřízení Vízového informačního systému (VIS) (4). Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 ze dne 9. července 2008 o Vízovém informačním systému (VIS) a o výměně údajů o krátkodobých vízech mezi členskými státy (nařízení o VIS) (5) stanoví, že během přechodného období odpovídá za provozní řízení VIS Komise. Po uplynutí přechodného období má za provozní řízení centrálního VIS a národních rozhraní a za některé aspekty komunikační infrastruktury odpovídat řídící orgán.
(3)
Eurodac byl zřízen nařízením Rady (ES) č. 2725/2000 ze dne 11. prosince 2000 o zřízení systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy (6). Nařízení Rady (ES) č. 407/2002 (7) stanoví nezbytná prováděcí pravidla.
(4)
Je nezbytné zřídit řídící orgán s cílem zajistit provozní řízení SIS II, VIS, Eurodacu a některých aspektů komunikační infrastruktury po uplynutí přechodného období a případně dalších rozsáhlých systémů informačních technologií (dále jen „informační systémy“) v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva, což předpokládá přijetí samostatných legislativních nástrojů.
(5)
V zájmu dosažení synergií je nezbytné umožnit provozní řízení těchto rozsáhlých informačních systémů v jediném subjektu, a tak využít úspor z rozsahu, dosáhnout kritické míry a zajistit co nejvyšší využití kapitálu a lidských zdrojů.
(6)
Evropský parlament a Rada ve společných prohlášeních připojených k legislativním nástrojům pro SIS II a VIS vyzvaly Komisi, aby po posouzení dopadů předložila nezbytné legislativní návrhy na svěření dlouhodobého provozního řízení centrálního SIS II a některých aspektů komunikační infrastruktury, jakož i VIS, zvláštní agentuře.
(7)
Řídící orgán by měl být právně, administrativně a finančně samostatný, a proto by měl být zřízen v podobě regulační agentury (dále jen „agentura“), která má právní subjektivitu. Jak bylo dohodnuto, mělo by být sídlo agentury v Tallinu v Estonsku. Protože však úkoly spojené s technickým vývojem SIS II a VIS a přípravou na jejich provozní řízení jsou prováděny ve Štrasburku ve Francii a zálohové místo pro tyto informační systémy je umístěno v Sankt Johann im Pongau v Rakousku, mělo by tomu tak být i nadále. Na těchto dvou místech by též měly být prováděny úkoly spojené s technickým vývojem a provozním řízením Eurodacu (Štrasburk) a zřízeno zálohové místo pro Eurodac (Sankt Johann im Pongau). Na těchto dvou místech by měly také probíhat technický vývoj a provozní řízení jiných rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a pokud je tak stanoveno v příslušném legislativním nástroji, by se mělo nalézat zálohové místo schopné zajistit fungování rozsáhlého informačního systému v případě jeho selhání.
(8)
Úkoly řídícího orgánu stanovené v nařízeních (ES) č. 1987/2006 a (ES) č. 767/2008 by proto měla vykonávat agentura. Tyto úkoly zahrnují další technický vývoj.
(9)
V souladu s nařízením (ES) č. 2725/2000 a (ES) č. 407/2002 byla v Komisi zřízena ústřední jednotka odpovědná za provoz ústřední databáze Eurodacu a další související úkoly. V zájmu využití synergií by měla agentura převzít od Komise její úkoly související s provozním řízením Eurodacu, včetně některých úkolů souvisejících s komunikační infrastrukturou, a to ode dne, kdy zahájí činnost.
(10)
Ústřední funkcí agentury by mělo být plnění úkolů provozního řízení SIS II, VIS a Eurodacu, a bude-li tak rozhodnuto, i dalších rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva. Agentura by rovněž měla odpovídat za technická opatření nenormativní povahy, která jsou nezbytná v zájmu úkolů, jež jsou agentuře svěřeny. Touto odpovědností by neměly být dotčeny normativní úkoly vyhrazené Komisi jednající samostatně nebo s pomocí výboru v příslušných legislativních nástrojích upravujících systémy, jejichž provozní řízení je svěřeno agentuře.
(11)
Kromě toho by agentura měla vykonávat úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technickou stránku používání SIS II, VIS, Eurodacu a dalších rozsáhlých informačních systémů, které by jí mohly být v budoucnu svěřeny.
(12)
Dále by agentura mohla odpovídat rovněž za přípravu, vývoj a provozní řízení dodatečných rozsáhlých informačních systémů na základě článků 67 až 89 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). Tyto úkoly by agentuře měly být svěřeny pouze pozdějšími a zvláštními legislativními nástroji, jimž bude předcházet posouzení dopadů.
(13)
Agentura by měla v souladu s čl. 49 odst. 6 písm. a) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8), zodpovídat za sledování výzkumu a za provádění pilotních projektů pro rozsáhlé informační systémy na základě článků 67 až 89 Smlouvy o fungování EU a na výslovnou a konkrétní žádost Komise. Bude-li agentura pověřena prováděním pilotního projektu, měla by věnovat zvláštní pozornost strategii Evropské unie pro správu informací.
(14)
Pověřením agentury provozním řízením rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva by neměla být dotčena zvláštní pravidla platná pro tyto systémy. Zejména se na každý rozsáhlý informační systém, jehož provozním řízením je agentura pověřena, plně vztahují zvláštní pravidla upravující účel, přístupová práva, bezpečnostní opatření a další požadavky na ochranu údajů.
(15)
V zájmu účinné kontroly fungování agentury by v její správní radě měly být zastoupeny členské státy a Komise. Správní radě by měly být svěřeny nezbytné funkce, zejména k přijetí ročního pracovního programu, plnění jejích funkcí spojených s rozpočtem agentury, přijímání finančních předpisů platných pro agenturu, jmenování výkonného ředitele a stanovení postupů, jimiž výkonný ředitel přijímá rozhodnutí týkající se provozních úkolů agentury.
(16)
Pokud jde o SIS II, měly by mít Evropský policejní úřad (Europol) a Evropská jednotka pro soudní spolupráci (Eurojust), jež mají na základě rozhodnutí 2007/533/SVV právo přístupu k údajům uloženým v SIS II a právo jejich přímého vyhledávání, status pozorovatelů na zasedáních správní rady v případech, kdy je na pořadu jednání otázka související s uplatňováním rozhodnutí 2007/533/SVV. Europol a Eurojust by měly mít možnost jmenovat každý svého zástupce do poradní skupiny pro SIS II, zřízené tímto nařízením.
(17)
Pokud jde o VIS, měl by mít Europol rovněž status pozorovatele na zasedáních správní rady v případech, kdy je na pořadu jednání otázka související s uplatňováním rozhodnutí Rady 2008/633/SVV ze dne 23. června 2008 o konzultačním přístupu určených orgánů členských států a Europolu do Vízového informačního systému (VIS) pro účely prevence, odhalování a vyšetřování teroristických trestných činů a jiných závažných trestných činů (9). Europol by měl mít možnost jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro VIS, zřízené tímto nařízením.
(18)
Členské státy by měly mít ve správní radě agentury hlasovací práva související s určitým rozsáhlým informačním systémem, pokud jsou podle práva Unie vázány kterýmkoli z legislativních nástrojů upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému. Hlasovací práva v souvislosti s určitým rozsáhlým informačním systémem by mělo mít i Dánsko, pokud se v souladu s článkem 4 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) a ke Smlouvě o fungování EU (dále jen „Protokol o postavení Dánska“) rozhodne ve svém vnitrostátním právu provést legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému.
(19)
Členské státy by měly jmenovat zástupce do poradní skupiny pro určitý rozsáhlý informační systém, pokud jsou podle práva Unie vázány kterýmkoli z legislativních nástrojů upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému. Dále by zástupce do poradní skupiny pro určitý rozsáhlý informační systém mělo jmenovat Dánsko, pokud se v souladu s článkem 4 Protokolu o postavení Dánska rozhodne ve svém vnitrostátním právu provést legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání daného systému.
(20)
Aby byla zaručena plná samostatnost a nezávislost agentury, měla by obdržet samostatný rozpočet s příjmy ze souhrnného rozpočtu Evropské unie. Financování agentury by mělo podléhat schválení rozpočtovým orgánem ve smyslu bodu 47 interinstitucionální dohody ze dne 17. května 2006 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a o řádném finančním řízení (10). Je třeba uplatňovat rozpočtový postup Unie a postup Unie pro udělení absolutoria. Audit účetnictví a legality a správnosti uskutečněných operací by měl provádět Účetní dvůr.
(21)
V rámci jejich příslušných pravomocí by agentura měla spolupracovat s ostatními agenturami Unie, zejména agenturami zřízenými v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, a zvláště s Agenturou Evropské unie pro základní práva. Pokud jde o bezpečnost sítí, měla by případně konzultovat také Evropskou agenturu pro bezpečnost sítí a informací a zohledňovat její doporučení.
(22)
Při zajišťování vývoje a provozního řízení rozsáhlých informačních systémů by se agentura měla řídit evropskými a mezinárodními normami s přihlédnutím k nejvyšším odborným požadavkům, zejména ke strategii Evropské unie pro správu informací.
(23)
Na zpracování osobních údajů agenturou by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (11). Evropský inspektor ochrany údajů by měl mít možnost získat od agentury přístup k veškerým informacím nezbytným pro svá šetření. V souladu s článkem 28 nařízení (ES) č. 45/2001 Komise konzultovala evropského inspektora pro ochranu údajů, jenž vydal stanovisko dne 7. prosince 2009.
(24)
V zájmu zajištění transparentního fungování agentury by se na agenturu mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (12). V souladu s článkem 228 Smlouvy o fungování EU by činnosti agentury měly podléhat přezkumu evropského veřejného ochránce práv.
(25)
Na agenturu by se mělo vztahovat nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (13); agentura by měla přistoupit k interinstitucionální dohodě ze dne 25. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Komisí Evropských společenství o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) (14).
(26)
Hostitelské členské státy agentury by měly zajistit co nejvhodnější podmínky k zajištění jejího řádného fungování, například prostřednictvím mnohojazyčného a evropsky orientovaného vzdělávání a vhodných dopravních spojení.
(27)
S cílem zajistit otevřené a transparentní podmínky zaměstnávání a rovné zacházení se zaměstnanci by se na zaměstnance a výkonného ředitele agentury měl vztahovat služební řád úředníků Evropské unie (dále jen „služební řád úředníků“) a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropské unie (dále jen „pracovní řád“), stanovené v nařízení (EHS, Eutratom, ESUO) č. 259/68 (15) (společně dále jen „služební řád“), včetně pravidel týkajících se služebního tajemství a jiných srovnatelných povinností zachovat důvěrnost.
(28)
Agentura je subjekt zřízený Unií ve smyslu čl. 185 odst. 1 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002, a proto by měla přijmout své finanční předpisy v souladu s uvedeným nařízením.
(29)
Na agenturu by se mělo vztahovat nařízení Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 (16).
(30)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž zřízení agentury na úrovni Unie odpovědné za provozní řízení a případně vývoj rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků opatření lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(31)
Toto nařízení dodržuje základní práva a ctí zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie v souladu s čl. 6 odst. 1 Smlouvy o EU.
(32)
V souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska se Dánsko neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení navazuje na schengenské acquis, pokud jde o SIS II a VIS, rozhodne se Dánsko v souladu s článkem 4 uvedeného protokolu do šesti měsíců ode dne přijetí tohoto nařízení, zda je provede ve svém vnitrostátním právu. V souladu s článkem 3 Dohody mezi Evropským společenstvím a Dánským královstvím o kritériích a mechanismech pro určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v Dánsku nebo jiném členském státě Evropské unie a o systému „Eurodac“ pro porovnávání otisků prstů za účelem účinného uplatňování Dublinské úmluvy (17) má Dánsko Komisi oznámit, zda provede obsah tohoto nařízení, pokud jde o Eurodac.
(33)
Pokud jde o jeho ustanovení související se SIS II ve smyslu úpravy obsažené v rozhodnutí 2007/533/SVV, účastní se Spojené království tohoto nařízení v souladu s čl. 5 odst. 1 Protokolu (č. 19) o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU (dále jen „Protokol o schengenském acquis“), a v souladu s čl. 8 odst. 2 rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (18).
Pokud jde o jeho ustanovení související se SIS II ve smyslu úpravy obsažené v nařízení (ES) č. 1987/2006 a s VIS, jež rozvíjejí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se Spojené království neúčastní v souladu s rozhodnutím 2000/365/ES, požádalo Spojené království v souladu s článkem 4 Protokolu o schengenském acquis dopisem ze dne 5. října 2010 určeným předsedovi Rady o povolení účastnit se přijímání tohoto nařízení. Na základě článku 1 rozhodnutí Rady 2010/779/EU ze dne 14. prosince 2010 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis týkající se zřízení Evropské agentury pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v rámci prostoru svobody, bezpečnosti a práva (19) bylo Spojenému království povoleno, aby se tohoto nařízení účastnilo. Pokud jde dále o jeho ustanovení související s Eurodacem, oznámilo Spojené království v souladu s článkem 3 Protokolu (č. 21) o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o EU a ke Smlouvě o fungování EU (dále jen „Protokol o postavení Spojeného království a Irska“) dopisem ze dne 23. září 2009 určeným předsedovi Rady, že se chce účastnit přijímání a používání tohoto nařízení. Spojené království se tedy účastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení je pro ně závazné a použitelné.
(34)
Pokud jde o jeho ustanovení související se SIS II ve smyslu úpravy obsažené v nařízení (ES) č. 1987/2006 a s VIS, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, jichž se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis (20).
Irsko nepožádalo o účast na přijímání tohoto nařízení v souladu s článkem 4 Protokolu o schengenském acquis. Irsko se proto neúčastní přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné, pokud jde o jeho opatření rozvíjející ta ustanovení schengenského acquis související se SIS II ve smyslu úpravy obsažené v nařízení (ES) č. 1987/2006 a s VIS.
Pokud jde o jeho ustanovení související s Eurodacem, neúčastní se Irsko v souladu s články 1 a 2 Protokolu o postavení Spojeného království a Irska přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné. Jelikož za těchto okolností není možné zajistit použitelnost tohoto nařízení jako celku ve vztahu k Irsku, jak vyžaduje článek 288 Smlouvy o fungování EU, neúčastní se Irsko přijímání tohoto nařízení a toto nařízení pro ně není závazné ani použitelné, aniž jsou dotčena jeho práva plynoucí z výše uvedených protokolů.
(35)
Pokud jde o Island a Norsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, pokud jde o SIS II a VIS, ve smyslu Dohody uzavřené Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (21), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B a G rozhodnutí Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 o některých opatřeních pro uplatňování uvedené dohody (22). Pokud jde o Eurodac, představuje toto nařízení nové opatření související s Eurodacem ve smyslu Dohody mezi Evropským společenstvím a Islandskou republikou a Norským královstvím o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo na Islandu nebo v Norsku (23). Proto by delegace Islandské republiky a Norského království měly být zastoupeny ve správní radě agentury, rozhodnou-li se provést toto nařízení ve svém vnitrostátním právu. K určení dalších podrobných pravidel umožňujících účast Islandské republiky a Norského království na činnostech agentury, například ohledně hlasovacích práv, je nutno uzavřít mezi Unií a těmito státy další ujednání.
(36)
Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, pokud jde o SIS II a VIS, ve smyslu Dohody uzavřené Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (24), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B a G rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES (25). Pokud jde o Eurodac, představuje toto nařízení nové opatření související s Eurodacem ve smyslu Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo ve Švýcarsku (26). Proto by delegace Švýcarské konfederace měla být zastoupena ve správní radě agentury, rozhodne-li se provést toto nařízení ve svém vnitrostátním právu. K určení dalších podrobných pravidel umožňujících účast Švýcarské konfederace na činnostech agentury, například ohledně hlasovacích práv, je nutno uzavřít mezi Unií a Švýcarskou konfederací další ujednání.
(37)
Pokud jde o Lichtenštejnsko, rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis, pokud jde o SIS II a VIS, ve smyslu Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis (27), která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodech A, B a G rozhodnutí 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2011/350/EU (28). Pokud jde o Eurodac, představuje toto nařízení nové opatření související s Eurodacem ve smyslu Protokolu mezi Evropským společenstvím, Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o kritériích a mechanismech určení státu příslušného pro posuzování žádosti o azyl podané v některém z členských států nebo ve Švýcarsku (29). Proto by delegace Lichtenštejnského knížectví měla být zastoupena ve správní radě agentury. K určení dalších podrobných pravidel umožňujících účast Lichtenštejnského knížectví na činnostech agentury, například ohledně hlasovacích práv, je nutno uzavřít mezi Unií a Lichtenštejnským knížectvím další ujednání,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
PŘEDMĚT
Článek 1
Zřízení agentury
1. Zřizuje se Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (dále jen „agentura“).
2. Agentura odpovídá za provozní řízení Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II), Vízového informačního systému (VIS) a Eurodacu.
3. Agenturu lze rovněž pověřit přípravou, vývojem a provozním řízením rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva jiných než uvedených v odstavci 2, pokud tak stanoví příslušné legislativní nástroje založené na článcích 67 až 89 Smlouvy o fungování EU, případně s přihlédnutím k vývoji ve výzkumu ve smyslu článku 8 tohoto nařízení a k výsledkům pilotních projektů ve smyslu článku 9 tohoto nařízení.
4. Provozní řízení zahrnuje veškeré úkoly nezbytné pro zachování funkčnosti rozsáhlých informačních systémů v souladu se zvláštními předpisy, jež se na každý z nich vztahují, a to včetně zodpovědnosti za komunikační infrastrukturu, kterou užívají. Tyto rozsáhlé informační systémy si nevyměňují údaje ani neumožňují sdílení informací a poznatků, ledaže tak stanoví zvláštní právní základ.
Článek 2
Cíle
Aniž je dotčena odpovědnost Komise a členských států na základě legislativních nástrojů, jimiž se řídí rozsáhlé informační systémy, agentura zajišťuje:
a)
účinný, bezpečný a nepřetržitý provoz rozsáhlých informačních systémů;
b)
účinné a finančně odpovědné řízení rozsáhlých informačních systémů;
c)
patřičnou úroveň služeb uživatelům rozsáhlých informačních systémů;
d)
plynulý a nepřetržitý provoz;
e)
vysokou úroveň ochrany údajů v souladu s platnými pravidly, včetně zvláštních předpisů pro každý z rozsáhlých informačních systémů;
f)
vhodnou úroveň zabezpečení údajů a fyzické bezpečnosti v souladu s platnými pravidly, včetně zvláštních předpisů pro každý z rozsáhlých informačních systémů; a
g)
používání struktury projektového řízení vhodné k účinnému vývoji rozsáhlých informačních systémů.
KAPITOLA II
ÚKOLY
Článek 3
Úkoly související se SIS II
V souvislosti se SIS II plní agentura:
a)
úkoly svěřené řídícímu orgánu nařízením (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutím 2007/533/SVV a
b)
úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na používání SIS II, zejména pro zaměstnance SIRENE (SIRENE - Supplementary Information Request at National Entries), a s odbornou přípravou pro odborníky zaměřenou na technické aspekty SIS II v rámci schengenského hodnocení.
Článek 4
Úkoly související s VIS
V souvislosti s VIS plní agentura:
a)
úkoly svěřené řídícímu orgánu nařízením (ES) č. 767/2008 a rozhodnutím 2008/633/SVV a
b)
úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technické aspekty používání VIS.
Článek 5
Úkoly související s Eurodacem
V souvislosti s Eurodacem plní agentura:
a)
úkoly svěřené Komisi jakožto orgánu odpovědnému za provozní řízení Eurodacu v souladu s nařízeními (ES) č. 2725/2000 a (ES) č. 407/2002;
b)
úkoly související s komunikační infrastrukturou, totiž dozor, bezpečnost a koordinace vztahů mezi členskými státy a poskytovatelem; a
c)
úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technické aspekty používání Eurodacu.
Článek 6
Úkoly související s vývojem a provozním řízením jiných rozsáhlých informačních systémů
Je-li agentuře svěřena příprava, vývoj a provozní řízení jiných rozsáhlých informačních systémů podle čl. 1 odst. 3, plní agentura podle potřeby úkoly související s odbornou přípravou zaměřenou na technické aspekty používání těchto systémů.
Článek 7
Úkoly související s komunikační infrastrukturou
1. Agentura vykonává úkoly související s komunikační infrastrukturou, které byly svěřeny řídícímu orgánu legislativními nástroji, které upravují vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů uvedených v čl. 1 odst. 2.
2. Podle legislativních nástrojů uvedených v odstavci 1 jsou úkoly související s komunikační infrastrukturou, včetně provozního řízení a bezpečnosti, rozděleny mezi agenturu a Komisi. V zájmu zajištění soudržnosti při výkonu svých příslušných úkolů uzavřou agentura a Komise provozní pracovní ujednání zachycené v memorandu o porozumění.
3. Komunikační infrastruktura musí být v zájmu ochrany před hrozbami a zajištění její bezpečnosti a bezpečnosti rozsáhlých informačních systémů, včetně údajů vyměňovaných jejím prostřednictvím, řádně řízena a kontrolována.
4. Je třeba přijmout vhodná opatření, včetně bezpečnostních plánů, zejména aby bylo možné zabránit neoprávněnému čtení, kopírování, úpravám nebo vymazávání osobních údajů během jejich přenosu nebo přepravy nosičů údajů, zejména prostřednictvím vhodných technik šifrování. Žádná operativní informace týkající se systému nesmí být rozeslána prostřednictvím komunikační infrastruktury nešifrovaně.
5. Úkoly související s provozním řízením komunikační infrastruktury lze svěřit vnějším soukromoprávním subjektům podle nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002. V takovém případě je poskytovatel sítě povinen dodržovat bezpečnostní opatření podle odstavce 4 a nesmí mít žádný přístup k operativním údajům SIS II, VIS nebo Eurodacu ani k výměně údajů související se SIS II prostřednictvím SIRENE.
6. Aniž jsou dotčeny stávající smlouvy týkající se sítí SIS II, VIS a Eurodacu, zůstává správa šifrovacích klíčů v pravomoci agentury a nelze ji zadat žádnému vnějšímu soukromoprávnímu subjektu.
Článek 8
Sledování výzkumu
1. Agentura sleduje vývoj ve výzkumu, který je důležitý pro provozní řízení SIS II, VIS, Eurodacu a jiných rozsáhlých informačních systémů.
2. Agentura o vývoji uvedeném v odstavci 1 pravidelně informuje Evropský parlament, Radu, Komisi a v případech, kdy se jedná o otázky ochrany údajů, také evropského inspektora ochrany údajů.
Článek 9
Pilotní projekty
1. Pouze na výslovnou a konkrétní žádost Komise, jež nejméně tři měsíce předem uvědomila Evropský parlament a Radu, a po rozhodnutí správní rady může agentura v souladu s čl. 12 odst. 1 písm. l) tohoto nařízení provádět pilotní projekty uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 v zájmu vývoje či provozního řízení rozsáhlých informačních systémů na základě článků 67 až 89 Smlouvy o fungování EU.
Agentura pravidelně informuje Evropský parlament, Radu a v případech, kdy se jedná o otázky ochrany údajů, také evropského inspektora ochrany údajů o vývoji pilotních projektů uvedených v prvním pododstavci.
2. Finanční prostředky na pilotní projekty na žádost Komise se zaznamenávají do rozpočtu pro nejvýše dva po sobě následující rozpočtové roky.
KAPITOLA III
STRUKTURA A ORGANIZACE
Článek 10
Právní postavení
1. Agentura je subjektem Unie a má právní subjektivitu.
2. Agentura má v každém členském státě nejširší způsobilost k právním úkonům, kterou jeho vnitrostátní právo přiznává právnickým osobám. Zejména může nabývat a zcizovat movitý a nemovitý majetek a vystupovat před soudem. Může rovněž uzavírat dohody o svém sídle a místech působení zřízených v souladu s odstavcem 4 se členským státem, na jehož území se sídlo a technická nebo zálohová místa nacházejí (dále jen „hostitelský členský stát“).
3. Agenturu zastupuje její výkonný ředitel.
4. Sídlo agentury je v Tallinu v Estonsku.
Úkoly související s vývojem a provozním řízením podle čl. 1 odst. 3 a článků 3, 4, 5 a 7 se provádějí ve Štrasburku ve Francii.
Zálohové místo schopné zajistit provoz rozsáhlého informačního systému v případě jeho selhání bude instalováno v Sankt Johann im Pongau v Rakousku, stanoví-li existenci zálohového místa legislativní nástroj upravující jeho vývoj, zřízení, provoz a používání.
Článek 11
Struktura
1. Řídící a správní struktura Agentury se skládá ze:
a)
správní rady;
b)
výkonného ředitele;
c)
poradních skupin.
2. Struktura agentury rovněž zahrnuje:
a)
inspektora ochrany údajů;
b)
úředníka pro bezpečnost;
c)
účetního.
Článek 12
Funkce správní rady
1. Aby bylo zajištěno, že agentura plní své úkoly, správní rada:
a)
jmenuje, a je-li to vhodné, odvolává výkonného ředitele v souladu s článkem 18;
b)
vykonává disciplinární pravomoc nad výkonným ředitelem a dohlíží na jeho činnost včetně provádění rozhodnutí správní rady;
c)
po konzultaci s Komisí stanoví organizační strukturu agentury;
d)
po konzultaci s Komisí stanoví jednací řád agentury;
e)
na návrh výkonného ředitele schvaluje dohodu o sídle agentury a dohody o technických a zálohových místech zřízených v souladu s čl. 10 odst. 4, které podepisuje výkonný ředitel s hostitelskými členskými státy;
f)
po dohodě s Komisí přijímá potřebná prováděcí opatření uvedená v článku 110 služebního řádu úředníků;
g)
přijímá nezbytná prováděcí opatření o vysílání národních odborníků do agentury;
h)
po konzultaci s poradními skupinami uvedenými v článku 19 a po obdržení stanoviska Komise přijímá víceletý pracovní program založený na úkolech uvedených v kapitole II, přičemž základem pro tento program je návrh předložený výkonným ředitelem uvedeným v článku 17. Aniž je dotčen roční rozpočtový postup, zahrnuje víceletý pracovní program víceletý rozpočtový výhled a hodnocení ex ante, jež umožní stanovit strukturu cílů a jednotlivé fáze víceletého plánování;
i)
přijímá víceletý plán zaměstnanecké politiky a návrh ročního pracovního programu agentury a předkládá je do 31. března každého roku Komisi a rozpočtovému orgánu;
j)
po obdržení stanoviska Komise přijímá do 30. září každého roku dvoutřetinovou většinou svých členů s hlasovacím právem a v souladu s ročním rozpočtovým postupem a legislativním programem Unie v oblastech působnosti článků 67 až 89 Smlouvy o fungování EU roční pracovní program agentury na nadcházející rok; a zajišťuje předložení přijatého pracovního programu Evropskému parlamentu, Radě a Komisi a jeho zveřejnění;
k)
do 31. března každého roku přijímá výroční zprávu o činnosti agentury za předchozí rok, v níž zejména srovná dosažené výsledky s cíli ročního pracovního programu, a předkládá ji do 15. června téhož roku Evropskému parlamentu, Radě, Komisi a Účetnímu dvoru; výroční zpráva o činnosti se zveřejní;
l)
plní funkce spojené s rozpočtem agentury podle článku 32, čl. 33 odst. 6 a článku 34, včetně zavádění pilotních projektů uvedených v článku 9;
m)
přijímá finanční předpisy použitelné pro agenturu v souladu s článkem 34;
n)
jmenuje účetního, který je při plnění svých povinností funkčně nezávislý;
o)
zajišťuje náležité následné kroky na základě zjištění a doporučení vyplývajících z různých zpráv o interním či externím auditu a hodnocení;
p)
přijímá potřebná bezpečnostní opatření, včetně bezpečnostního plánu a plánu pro pokračování v činnosti a odstraňování následků katastrof, s přihlédnutím k případným doporučením odborníků na bezpečnost účastnících se poradních skupin;
q)
jmenuje úředníka pro bezpečnost;
r)
jmenuje inspektora ochrany údajů v souladu s nařízením (ES) č. 45/2001;
s)
do 22. května 2012 přijme praktická opatření k provedení nařízení (ES) č. 1049/2001;
t)
přijímá zprávy o technickém fungování SIS II podle čl. 50 odst. 4 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 66 odst. 4 rozhodnutí 2007/533/SVV a o technickém fungování VIS podle čl. 50 odst. 3 nařízení (ES) č. 767/2008 a čl. 17 odst. 3 rozhodnutí 2008/633/SVV;
u)
přijímá výroční zprávu o činnosti ústřední jednotky Eurodacu podle čl. 24 odst. 1 nařízení (ES) č. 2725/2000;
v)
vyjadřuje se ke zprávám evropského inspektora ochrany údajů o auditu podle článku 45 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 42 odst. 2 nařízení (ES) č. 767/2008 a zajišťuje patřičná opatření v návaznosti na audit;
w)
zveřejňuje statistiky související se SIS II podle čl. 50 odst. 3 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 66 odst. 3 rozhodnutí 2007/533/SVV;
x)
vypracovává statistiky o činnosti ústřední jednotky Eurodacu podle čl. 3 odst. 3 nařízení (ES) č. 2725/2000;
y)
zajišťuje každoroční zveřejnění seznamu příslušných orgánů, které jsou oprávněny přímo vyhledávat v údajích obsažených v SIS II, podle čl. 31 odst. 8 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 46 odst. 8 rozhodnutí 2007/533/SVV spolu se seznamem úřadů vnitrostátních systémů SIS II (N.SIS II) a centrál SIRENE podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 7 odst. 3 rozhodnutí 2007/533/SVV;
z)
zajišťuje každoroční zveřejnění seznamu určených orgánů podle čl. 15 odst. 2 nařízení (ES) č. 2725/2000;
aa)
vykonává veškeré další úkoly, které jí byly svěřeny v souladu s tímto nařízením.
2. Správní rada může radit výkonnému řediteli v jakékoli věci jednoznačně související s vývojem nebo provozním řízením rozsáhlých informačních systémů.
Článek 13
Složení správní rady
1. Správní rada se skládá z jednoho zástupce každého členského státu a dvou zástupců Komise.
2. Každý členský stát a Komise jmenují členy správní rady a jejich náhradníky do 22. ledna 2012. Po uplynutí této lhůty Komise správní radu svolá. Náhradníci zastupují členy v případě jejich nepřítomnosti.
3. Členové správní rady jsou jmenováni na základě vysoké úrovně svých relevantních zkušeností a odborných znalostí v oblasti rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva, jakož i znalostí v oblasti ochrany údajů.
4. Funkční období členů činí čtyři roky. Mohou být jmenováni jednou opětovně. Po uplynutí svého funkčního období nebo v případě odstoupení zastávají členové svou funkci až do okamžiku, kdy je jejich jmenování obnoveno nebo kdy jsou nahrazeni.
5. Na činnostech agentury se podílejí země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem. Každá z nich má ve správní radě jednoho zástupce a jednoho náhradníka.
Článek 14
Předsednictví správní rady
1. Správní rada volí ze svých členů předsedu a místopředsedu.
2. Funkční období předsedy a místopředsedy činí dva roky. Mohou být jmenováni jednou opětovně. Skončí-li však jejich členství ve správní radě v průběhu jejich funkčního období, zaniká týmž dnem bez dalšího též jejich funkce předsedy či místopředsedy.
3. Předseda a místopředseda jsou voleni pouze z těch členů správní rady, které jmenují členské státy, jež jsou podle práva Unie v plné míře vázány legislativními nástroji upravujícími vývoj, zřízení, provoz a používání všech rozsáhlých informačních systémů, jež agentura řídí.
Článek 15
Zasedání správní rady
1. Zasedání správní rady se svolávají na žádost:
a)
jejího předsedy;
b)
alespoň jedné třetiny jejích členů;
c)
Komise;
d)
výkonného ředitele.
Správní rada koná řádná zasedání nejméně jednou za šest měsíců.
2. Zasedání správní rady se účastní výkonný ředitel.
3. Členům správní rady mohou být nápomocni odborníci, kteří jsou členy poradních skupin.
4. Europol a Eurojust se mohou účastnit zasedání správní rady jako pozorovatelé, jsou-li na pořadu jednání otázky týkající se SIS II v souvislosti s uplatňováním rozhodnutí 2007/533/SVV. Europol se také může účastnit zasedání správní rady jako pozorovatel, jsou-li na pořadu jednání otázky týkající se VIS v souvislosti s uplatňováním rozhodnutí 2008/633/SVV.
5. Správní rada může přizvat kohokoli, jehož stanovisko může být důležité, aby se zúčastnil jejích schůzí jako pozorovatel.
6. Sekretariát správní rady zajišťuje agentura.
Článek 16
Hlasování
1. Aniž je dotčen odstavec 5 tohoto článku, čl. 12 odst. 1 písm. j) a čl. 18 odst. 1 a 7, přijímá správní rada svá rozhodnutí většinou hlasů všech svých členů s hlasovacím právem.
2. Aniž je dotčen odstavec 3, má každý člen ve správní radě jeden hlas.
3. Každý člen jmenovaný členským státem, který je podle práva Unie vázán kterýmkoli legislativním nástrojem upravujícím vývoj, zřízení, provoz a používání určitého rozsáhlého informačního systému řízeného agenturou, může hlasovat o otázce, která se tohoto rozsáhlého informačního systému týká.
Dále může o otázkách souvisejících s určitým rozsáhlým informačním systémem hlasovat Dánsko, pokud se v souladu s článkem 4 Protokolu o postavení Dánska rozhodne ve svém vnitrostátním právu provést legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání takového rozsáhlého informačního systému.
4. Pokud jde o země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem, použije se článek 37.
5. V případě neshody mezi členy ohledně toho, zda výsledek hlasování má dopad na konkrétní rozsáhlý informační systém, se rozhodnutí o neexistenci dopadu přijímá dvoutřetinovou většinou.
6. Výkonný ředitel nehlasuje.
7. Jednací řád agentury stanoví podrobnější pravidla pro hlasování, zejména podmínky, za nichž může člen jednat v zastoupení jiného člena, a jakékoli případné požadavky na usnášeníschopnost.
Článek 17
Funkce a pravomoci výkonného ředitele
1. Agenturu řídí a zastupuje její výkonný ředitel.
2. Výkonný ředitel je při výkonu svých povinností nezávislý. Aniž jsou dotčeny příslušné pravomoci Komise a správní rady, výkonný ředitel nevyhledává ani nepřijímá pokyny od žádné vlády ani od žádného jiného subjektu.
3. Aniž je dotčen článek 12, nese výkonný ředitel plnou odpovědnost za plnění úkolů svěřených agentuře a podléhá postupu pro udělení absolutoria za plnění rozpočtu Evropským parlamentem.
4. Evropský parlament a Rada mohou výkonného ředitele vyzvat, aby podal zprávu o plnění svých úkolů.
5. Výkonný ředitel:
a)
zajišťuje běžnou správu agentury;
b)
zajišťuje fungování agentury v souladu s tímto nařízením;
c)
připravuje a provádí postupy, rozhodnutí, strategie, programy a činnosti schválené správní radou v mezích stanovených tímto nařízením, prováděcími pravidly k němu a použitelným právem;
d)
vytváří a zavádí účinný systém umožňující pravidelné sledování a hodnocení:
i)
rozsáhlých informačních systémů, včetně statistik, a
ii)
agentury, a to i z hlediska účinného a účelného dosahování jejích cílů;
e)
účastní se schůzí správní rady bez práva hlasovat;
f)
ve vztahu k zaměstnancům agentury vykonává pravomoci stanovené v čl. 20 odst. 3 a řídí personální záležitosti;
g)
aniž je dotčen článek 17 služebního řádu úředníků, stanoví požadavky na důvěrnost údajů k zajištění souladu s článkem 17 nařízení (ES) č. 1987/2006, článkem 17 rozhodnutí 2007/533/SVV a čl. 26 odst. 9 nařízení (ES) č. 767/2008 a k uplatňování vhodných pravidel služebního tajemství nebo jiných srovnatelných povinností zachovat důvěrnost pro všechny zaměstnance agentury, kteří musí pracovat s údaji Eurodacu;
h)
jedná a po schválení správní rady podepisuje dohodu o sídle agentury a dohody o technických a zálohových místech s vládami hostitelských členských států.
6. Výkonný ředitel předkládá správní radě ke schválení zejména návrhy:
a)
ročního pracovního programu agentury a její výroční zprávy o činnosti, po konzultaci poradních skupin;
b)
finančních předpisů použitelných pro agenturu;
c)
víceletého pracovního programu;
d)
rozpočtu na nadcházející rok, sestaveného podle činností,
e)
víceletého plánu zaměstnanecké politiky;
f)
rámců pro hodnocení uvedené v článku 31;
g)
praktických opatření k provedení nařízení (ES) č. 1049/2001;
h)
nezbytných bezpečnostních opatření, včetně bezpečnostního plánu a plánu pro pokračování v činnosti a odstraňování následků katastrof;
i)
zpráv o technickém fungování jednotlivých rozsáhlých informačních systémů uvedených v čl. 12 odst. 1 písm. t) a výroční zprávy o činnosti ústřední jednotky Eurodacu uvedené v čl. 12 odst. 1 písm. u), na základě výsledků monitorování a hodnocení,
j)
ročního zveřejňovaného seznamu příslušných orgánů, které jsou oprávněny přímo vyhledávat v údajích obsažených v SIS II, včetně seznamu úřadů N.SIS II a centrál SIRENE, podle čl. 12 odst. 1 písm. y) a seznamu orgánů uvedených v čl. 12 odst. 1 písm. z) tohoto nařízení.
7. Výkonný ředitel vykonává veškeré další úkoly v souladu s tímto nařízením.
Článek 18
Jmenování výkonného ředitele
1. Výkonného ředitele agentury jmenuje správní rada na funkční období pěti let ze seznamu způsobilých kandidátů vybraných na základě otevřeného výběrového řízení pořádaného Komisí. V tomto výběrovém řízení bude stanoveno, že se v Úředním věstníku Evropské unie i jinde zveřejní výzva k vyjádření zájmu. Správní rada může požadovat nové řízení, dojde-li k závěru, že žádný z kandidátů na seznamu není vhodný. Správní rada jmenuje výkonného ředitele na základě osobních zásluh, zkušeností v oblasti rozsáhlých informačních systémů a správních, finančních a manažerských dovedností, jakož i znalostí v oblasti ochrany údajů. Správní rada přijímá rozhodnutí o jmenování výkonného ředitele dvoutřetinovou většinou hlasů všech svých členů s hlasovacím právem.
2. Před jmenováním je kandidát vybraný správní radou pozván, aby vystoupil před příslušným výborem nebo příslušnými výbory Evropského parlamentu a odpověděl na otázky jejich členů. Po tomto vystoupení Evropský parlament přijme stanovisko, v němž vyjádří svůj názor na vybraného kandidáta. Správní rada uvědomí Evropský parlament o způsobu, jakým k jeho stanovisku přihlédla. Se stanoviskem je až do jmenování kandidáta nakládáno jako s důvěrným dokumentem obsahujícím osobní údaje.
3. V průběhu devíti měsíců před skončením pětiletého funkčního období provede správní rada za úzké konzultace s Komisí hodnocení, ve kterém zhodnotí zejména výsledky dosažené v prvním funkčním období výkonného ředitele a způsob, jakým byly dosaženy.
4. Správní rada může s přihlédnutím k hodnotící zprávě a pouze v případech odůvodněných cíli a úkoly agentury jednou prodloužit funkční období výkonného ředitele o nejvýše tři roky.
5. Správní rada uvědomí o svém záměru prodloužit funkční období výkonného ředitele Evropský parlament. V měsíci před takovým prodloužením je výkonný ředitel pozván, aby vystoupil před příslušným výborem či příslušnými výbory Evropského parlamentu a zodpověděl dotazy jejich členů.
6. Výkonný ředitel odpovídá správní radě.
7. Správní rada může výkonného ředitele odvolat. Přijímá toto rozhodnutí dvoutřetinovou většinou hlasů všech svých členů s hlasovacím právem.
Článek 19
Poradní skupiny
1. Správní radě poskytují odborné poznatky související s rozsáhlými informačními systémy, a zejména v rámci vypracovávání ročního pracovního programu a výroční zprávy o činnosti, tyto poradní skupiny:
a)
poradní skupina pro SIS II;
b)
poradní skupina pro VIS;
c)
poradní skupina pro Eurodac;
d)
jakákoli jiná poradní skupina pro určitý rozsáhlý informační systém, pokud tak stanoví příslušný legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání daného rozsáhlého informačního systému.
2. Každý členský stát, který je podle práva Unie vázán kterýmkoli legislativním nástrojem upravujícím vývoj, zřízení, provoz a používání určitého rozsáhlého informačního systému, a Komise jmenuje jednoho člena poradní skupiny pro daný rozsáhlý informační systém, a to na dobu tří let; členové mohou být jmenováni opakovaně.
Zástupce do poradní skupiny pro určitý rozsáhlý informační systém jmenuje rovněž Dánsko, pokud se v souladu s článkem 4 Protokolu o postavení Dánska rozhodne ve svém vnitrostátním právu provést legislativní nástroj upravující vývoj, zřízení, provoz a používání daného rozsáhlého informačního systému.
Každá země přidružená k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis, opatření souvisejících s Eurodacem a opatření souvisejících s jinými rozsáhlými informačními systémy, jež se účastní některého rozsáhlého informačního systému, jmenuje člena poradní skupiny pro daný rozsáhlý informační systém.
3. Europol a Eurojust mohou každý jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro SIS II. Europol může také jmenovat svého zástupce do poradní skupiny pro VIS.
4. Členové správní rady nesmějí být členy žádné z poradních skupin. Výkonný ředitel či jeho zástupce jsou oprávněni účastnit se všech schůzí poradních skupin jako pozorovatelé.
5. Postupy pro fungování a spolupráci poradních skupin stanoví jednací řád agentury.
6. Při vypracovávání stanoviska se členové každé poradní skupiny vynasnaží dosáhnout shody. Není-li shody dosaženo, vyjadřuje stanovisko poradní skupiny odůvodněný postoj většiny členů. Zaznamenáno je rovněž odůvodněné menšinové stanovisko nebo stanoviska. Ustanovení čl. 16 odst. 3 a 4 se použijí obdobně. Členové zastupující země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem mohou vyjadřovat svá stanoviska i k otázkám, o nichž nemají právo hlasovat.
7. Každý členský stát a každá země přidružená k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem usnadňují činnost poradních skupin.
8. Co se týká předsednictví poradních skupin, použije se obdobně článek 14.
KAPITOLA IV
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 20
Zaměstnanci
1. Na zaměstnance agentury a na jejího výkonného ředitele se vztahuje služební řád a pravidla společně přijatá orgány Unie pro jeho uplatňování.
2. Pro účely provádění služebního řádu je agentura pokládána za agenturu ve smyslu čl. 1a odst. 2 služebního řádu úředníků.
3. Agentura vykonává ve vztahu ke svým zaměstnancům pravomoci, které služební řád úředníků svěřuje orgánu oprávněnému ke jmenování a pracovní řád orgánu oprávněnému uzavírat smlouvy.
4. Zaměstnance agentury tvoří úředníci, dočasní zaměstnanci nebo smluvní zaměstnanci. Správní rada uděluje každoročně svůj souhlas v případech, kde by se smlouvy, jež má ředitel v úmyslu obnovit, staly podle pracovního řádu smlouvami na dobu neurčitou.
5. K plnění finančních úkolů, které jsou považovány za citlivé, nepřijímá agentura dočasné zaměstnance.
6. Komise a členské státy mohou do agentury vysílat na přechodnou dobu úředníky nebo národní odborníky. Za tímto účelem přijme správní rada nezbytná prováděcí pravidla, přičemž přihlédne k víceletému plánu zaměstnanecké politiky.
7. Aniž je dotčen článek 17 služebního řádu úředníků, uplatňuje agentura vhodná pravidla týkající se služebního tajemství nebo jiných srovnatelných povinností zachovat důvěrnost.
8. Správní rada po dohodě s Komisí přijímá potřebná prováděcí opatření uvedená v článku 110 služebního řádu úředníků.
Článek 21
Veřejný zájem
Členové správní rady, výkonný ředitel a členové poradních skupin se zavazují jednat ve veřejném zájmu. Za tímto účelem učiní každoročně závazné písemné veřejné prohlášení.
Seznam členů správní rady se zveřejní na internetových stránkách agentury.
Článek 22
Dohoda o sídle a dohody o technických a zálohových místech
Nezbytná ujednání týkající se umístění agentury v hostitelských členských státech a zařízení, jež tyto členské státy poskytnou, a zvláštní pravidla vztahující se v hostitelských členských státech na výkonného ředitele, členy správní rady, zaměstnance agentury a jejich rodinné příslušníky jsou stanovena v dohodě o sídle agentury a v dohodách o technických a zálohových místech mezi agenturou a hostitelskými členskými státy, které jsou uzavřeny po schválení správní radou.
Článek 23
Výsady a imunity
Na agenturu se vztahuje Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie.
Článek 24
Odpovědnost
1. Smluvní odpovědnost agentury se řídí právem rozhodným pro danou smlouvu.
2. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat na základě rozhodčí doložky ve smlouvě uzavřené agenturou.
3. V případě mimosmluvní odpovědnosti nahradí agentura v souladu s obecnými zásadami společnými právním řádům členských států veškerou škodu způsobenou jejími útvary nebo jejími zaměstnanci při výkonu jejich povinností.
4. Soudní dvůr Evropské unie má pravomoc rozhodovat spory o náhradu škody podle odstavce 3.
5. Osobní odpovědnost zaměstnanců agentury vůči agentuře se řídí služebním řádem.
Článek 25
Jazykový režim
1. Na agenturu se vztahuje nařízení č. 1 ze dne 15. dubna 1958 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství (30).
2. Aniž jsou dotčena rozhodnutí přijatá podle článku 342 Smlouvy o fungování EU, jsou roční pracovní program a výroční zpráva o činnosti podle čl. 12 odst. 1 písm. j) a k) vypracovávány ve všech úředních jazycích Unie.
3. Překladatelské služby potřebné pro činnost agentury poskytuje Překladatelské středisko pro instituce Evropské unie.
Článek 26
Přístup k dokumentům
1. Na základě návrhu výkonného ředitele a nejpozději šest měsíců po 1. prosinci 2012 přijme správní rada pravidla upravující přístup k dokumentům agentury v souladu s nařízením (ES) č. 1049/2001.
2. Proti rozhodnutím přijatým agenturou podle článku 8 nařízení (ES) č. 1049/2001 lze podat stížnost evropskému veřejnému ochránci práv nebo žalobu k Soudnímu dvoru Evropské unie za podmínek stanovených v článcích 228 a 263 Smlouvy o fungování EU.
Článek 27
Informační a komunikační činnosti
1. Agentura komunikuje v souladu s legislativními nástroji upravujícími vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů, jakož i z vlastního podnětu agentury v oblastech vymezených jejími úkoly. Agentura zejména zajišťuje, aby kromě zveřejňování uvedeného v čl. 12 odst. 1 písm. j), k), w) a y) a čl. 33 odst. 8 veřejnost a každý zúčastněný subjekt rychle obdržely objektivní, spolehlivé a snadno srozumitelné informace o její práci.
2. Správní rada stanoví praktická opatření pro používání odstavce 1.
Článek 28
Ochrana údajů
1. Aniž jsou dotčena ustanovení o ochraně údajů obsažená v legislativních nástrojích upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů, na zpracování informací agenturou podle tohoto nařízení se vztahuje nařízení (ES) č. 45/2001.
2. Správní rada stanoví opatření pro uplatňování nařízení (ES) č. 45/2001 agenturou, zejména oddílu 8, který se týká inspektora ochrany údajů.
Článek 29
Bezpečnostní předpisy týkající se ochrany utajovaných skutečností a citlivých neutajovaných skutečností
1. Agentura uplatňuje bezpečnostní zásady stanovené v rozhodnutí Komise 2001/844/ES, ESUO, Euratom ze dne 29. listopadu 2001, kterým se mění její jednací řád (31), včetně ustanovení o výměně, zpracování a uchovávání utajovaných skutečností a opatření v oblasti fyzické bezpečnosti.
2. Agentura rovněž uplatňuje bezpečnostní zásady týkající se zpracování citlivých neutajovaných skutečností, jak je přijala a provádí Komise.
3. V souladu s článkem 2 a s čl. 12 odst. 1 písm. p) správní rada rozhodne o vnitřní struktuře agentury, jež je nezbytná pro dodržování patřičných bezpečnostních zásad.
Článek 30
Zabezpečení agentury
1. Agentura odpovídá za bezpečnost a zachování pořádku v budovách, prostorech a na pozemcích, jež využívá. Agentura uplatňuje bezpečnostní zásady a příslušná ustanovení legislativních nástrojů upravujících vývoj, zřízení, provoz a používání rozsáhlých informačních systémů.
2. Hostitelské členské státy přijmou veškerá účinná a přiměřená opatření pro zachování pořádku a bezpečnosti v bezprostřední blízkosti budov, prostor a pozemků využívaných agenturou, poskytnou agentuře náležitou ochranu v souladu s příslušnou dohodou o sídle agentury a příslušnými dohodami o technických a zálohových místech a osobám pověřeným agenturou zaručí do těchto budov, prostor a na tyto pozemky volný přístup.
Článek 31
Hodnocení
1. Do tří let od 1. prosince 2012, a poté každé čtyři roky, provede Komise za úzké konzultace se správní radou hodnocení činnosti agentury. Cílem tohoto hodnocení je posoudit, jakým způsobem a do jaké míry agentura účinně přispívá k provoznímu řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva a plní úkoly stanovené v tomto nařízení. Toto hodnocení rovněž posoudí úlohu agentury v rámci strategie Unie zaměřené na koordinované, nákladově efektivní a soudržné informační prostředí na úrovni Unie, jež má být zpracována v následujících letech.
2. Komise vydá na základě hodnocení uvedeného v odstavci 1 a po konzultaci se správní radou doporučení o změnách tohoto nařízení, a to i za účelem jeho dalšího sladění se strategií Unie uvedenou v odstavci 1. Komise poté tato doporučení spolu se stanoviskem správní rady a příslušnými návrhy předá Evropskému parlamentu, Radě a evropskému inspektorovi ochrany údajů.
KAPITOLA V
FINANČNÍ USTANOVENÍ
Článek 32
Rozpočet
1. Aniž jsou dotčeny jiné druhy příjmů, sestávají příjmy agentury
a)
z dotace od Unie zapsané do souhrnného rozpočtu Evropské unie (pod oddílem „Komise“);
b)
z příspěvku od zemí přidružených k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem;
c)
z jakéhokoli finančního příspěvku členských států.
2. Výdaje agentury zahrnují mimo jiné odměny zaměstnanců, výdaje na správu a infrastrukturu, provozní náklady a výdaje spojené se smlouvami nebo dohodami uzavřenými agenturou. Výkonný ředitel každý rok sestavuje návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok, přičemž zohlední činnosti agentury, a spolu s plánem pracovních míst jej předává správní radě.
3. Příjmy a výdaje agentury musí být vyrovnané.
4. Správní rada schválí na základě návrhu vypracovaného výkonným ředitelem návrh odhadu příjmů a výdajů agentury pro následující rozpočtový rok.
5. Správní rada předá návrh odhadu příjmů a výdajů agentury a obecné zásady, na nichž je tento odhad založen, Komisi a zemím přidruženým k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem do 10. února každého roku a konečný odhad do 31. března každého roku.
6. Do 31. března každého roku správní rada předá Komisi a rozpočtovému orgánu:
a)
návrh ročního pracovního programu;
b)
aktualizovaný víceletý plán zaměstnanecké politiky vypracovaný podle pokynů stanovených Komisí;
c)
informace o počtu úředníků a dočasných a smluvních zaměstnanců podle služebního řádu pro roky n-1 a n a rovněž odhad pro rok n + 1;
d)
informace o nefinančních příspěvcích poskytnutých agentuře hostitelskými členskými státy;
e)
odhad zůstatku výsledného účtu plnění rozpočtu pro rok n-1.
7. Komise předloží odhad příjmů a výdajů rozpočtovému orgánu spolu s návrhem souhrnného rozpočtu Evropské unie.
8. Komise na základě tohoto odhadu zanese do návrhu souhrnného rozpočtu Evropské unie odhady, které považuje za nezbytné pro plán pracovních míst, a výši dotace ze souhrnného rozpočtu a předloží je rozpočtovému orgánu v souladu s článkem 314 Smlouvy o fungování EU.
9. Rozpočtový orgán schvaluje prostředky na dotaci pro agenturu. Rozpočtový orgán přijímá plán pracovních míst agentury.
10. Rozpočet agentury přijímá správní rada. Rozpočet se stává konečným po konečném schválení souhrnného rozpočtu Evropské unie. V případě potřeby se rozpočet upraví.
11. Pro každou změnu rozpočtu, včetně plánu pracovních míst, se použije stejný postup.
12. Správní rada co nejdříve oznámí rozpočtovému orgánu svůj záměr provést jakýkoli projekt, který může mít významný finanční dopad na financování jejího rozpočtu, zejména jedná-li se o projekty, které se vztahují k nemovitostem, například nájem nebo koupě budov. Uvědomí o tom Komisi a rovněž země přidružené k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem. Pokud některá složka rozpočtového orgánu hodlá zaujmout stanovisko, sdělí správní radě svůj úmysl do dvou týdnů od přijetí informací o projektu. Neobdrží-li agentura odpověď, může přikročit k plánované operaci.
Článek 33
Plnění rozpočtu
1. Rozpočet agentury plní výkonný ředitel.
2. Výkonný ředitel předá každoročně rozpočtovému orgánu veškeré informace týkající se výsledků postupů hodnocení.
3. Do 1. března následujícího roku předloží účetní agentury účetnímu Komise a Účetnímu dvoru prozatímní účetní závěrky agentury se zprávou o rozpočtovém a finančním řízení za rozpočtový rok. Účetní Komise konsoliduje prozatímní účetní závěrky orgánů a decentralizovaných subjektů v souladu s článkem 128 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
4. Do 31. března následujícího roku účetní agentury předloží rozpočtovému orgánu zprávu o rozpočtovém a finančním řízení.
5. Po obdržení vyjádření Účetního dvora k prozatímní účetní závěrce podle článku 129 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 vypracuje výkonný ředitel konečnou účetní závěrku agentury na vlastní odpovědnost a předloží ji správní radě k vyjádření.
6. Správní rada ke konečné účetní závěrce agentury vydá stanovisko.
7. Do 1. července následujícího roku výkonný ředitel předá konečnou účetní závěrku spolu se stanoviskem správní rady rozpočtovému orgánu, účetnímu Komise, Účetnímu dvoru a zemím přidruženým k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření související s Eurodacem.
8. Konečná účetní závěrka se zveřejňuje.
9. Výkonný ředitel odpoví Účetnímu dvoru na jeho vyjádření do 30. září. Tuto odpověď zašle též správní radě.
10. Výkonný ředitel předloží Evropskému parlamentu na jeho žádost veškeré informace nezbytné pro řádný průběh udělení absolutoria za uvedený rozpočtový rok v souladu s čl. 146 odst. 3 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002.
11. Evropský parlament uděluje na základě doporučení Rady přijatého kvalifikovanou většinou do 15. května roku n + 2 výkonnému řediteli absolutorium za plnění rozpočtu rozpočtového roku n.
Článek 34
Finanční předpisy
Správní rada přijme po konzultaci s Komisí finanční přepisy použitelné na agenturu. Tyto předpisy se mohou odchýlit od nařízení (ES, Euratom) č. 2343/2002 pouze v případě, že je to nezbytné pro zvláštní potřeby činnosti agentury, a s předchozím souhlasem Komise.
Článek 35
Boj proti podvodům
1. Za účelem boje proti podvodům, úplatkářství a jakékoli jiné nedovolené činnosti se použije nařízení (ES) č. 1073/1999.
2. Agentura přistoupí k interinstitucionální dohodě o vnitřním vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a neprodleně vydá odpovídající předpisy platné pro všechny její zaměstnance.
3. Rozhodnutí o financování a prováděcí dohody a nástroje z nich vyplývající výslovně stanoví, že Účetní dvůr a OLAF mohou v případě potřeby provádět kontroly na místě u příjemců finančních prostředků od agentury a zaměstnanců zodpovědných za přidělování těchto prostředků.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 36
Přípravná opatření
1. Komise odpovídá za zřízení a počáteční provoz agentury až do doby, než bude mít agentura provozní kapacitu k plnění vlastního rozpočtu.
2. Do doby, než se výkonný ředitel ujme svých povinností po jmenování správní radou v souladu s článkem 18, může Komise pro tento účel dočasně přidělit omezený počet svých úředníků, včetně jednoho k plnění funkcí výkonného ředitele. Dočasného výkonného ředitele lze jmenovat až po svolání správní rady v souladu s čl. 13 odst. 2.
Pokud dočasný výkonný ředitel nedodržuje povinnosti stanovené tímto nařízením, může správní rada požádat Komisi o přidělení nového dočasného výkonného ředitele.
3. Dočasný výkonný ředitel může schvalovat všechny platby pokryté prostředky stanovenými v rozpočtu agentury, pokud je schválila správní rada, a může uzavírat smlouvy, včetně smluv se zaměstnanci po přijetí plánu pracovních míst agentury. Správní rada může pravomoci dočasného výkonného ředitele v odůvodněných případech omezit.
Článek 37
Účast zemí přidružených k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem
Podle příslušných ustanovení dohod o přidružení se přijmou ujednání s cílem určit mimo jiné povahu a rozsah a podrobná pravidla účasti zemí přidružených k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis a opatření souvisejících s Eurodacem na práci agentury, včetně poskytování finančních příspěvků, zaměstnanců a hlasovacích práv.
Článek 38
Vstup v platnost a použitelnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Agentura převezme úkoly stanovené v článcích 3 až 9 dne 1. prosince 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se smlouvami.
Ve Štrasburku dne 25. října 2011.