KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 22. februar 2012
om Ungarns statsstøtte SA.29608 (C37/10) til rekapitalisering af FHB Jelzálogbank Nyrt
(meddelt under nummer C(2012) 1021)
(Kun den engelske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2014/296/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1) samt under henvisning til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
I SAGSFORLØB
(1)
Den 25. marts 2009 ydede Ungarn FHB Jelzálogbank Nyrt (herefter benævnt »FHB« eller »banken«) et mellemfristet statslån på 120 mia. HUF (ca. 410 mio. EUR (2)) på grundlag af den ungarske likviditetsstøtteordning, der blev godkendt af Kommissionen den 14. januar 2010 (3). Den 31. marts 2009 rekapitaliserede de ungarske myndigheder FHB ved hjælp af et lån på 30 mia. HUF (ca. 100 mio. EUR) i form af nyudstedte præferenceaktier med særligt udbytte samt en aktie med stemmeret på grundlag af en garanti- og rekapitaliseringsordning, der var godkendt af Kommissionen (4).
(2)
Ved brev af 3. april, 13. maj, 14. juli og 11. september 2009 anmodede Kommissionen de ungarske myndigheder om oplysninger om rekapitaliseringsvilkårene. De ungarske myndigheder svarede ved brev af 24. april, 2. juni, 12. august og 9. oktober 2009.
(3)
Da der var tvivl om, hvorvidt banken var sund på rekapitaliseringstidspunktet, anmodede Kommissionen den 19. oktober 2009 Ungarn om at fremlægge en omstruktureringsplan for FHB i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om genoprettelse af rentabiliteten i finanssektoren under den nuværende krise og vurdering af omstruktureringsforanstaltninger på grundlag af statsstøttereglerne (5) (herefter benævnt »omstruktureringsmeddelelsen«). Ungarn fremsendte yderligere oplysninger den 12. og 19. november 2009 og et udkast til omstruktureringsplan den 26. januar 2010.
(4)
Den 19. februar 2010 tilbagebetalte FHB hele rekapitaliseringsbeløbet til staten.
(5)
Ved brev af 24. og 25. marts 2010 fremsendte Ungarn yderligere oplysninger til Kommissionen. FHB afholdt generalforsamling den 21. april 2010, hvor FHB traf afgørelse om betaling af forrentningen af statens rekapitalisering, hvorefter Kommissionen anmodede om oplysninger ved brev dateret den 22. april 2010.
(6)
Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger ved brev af 2. juni og 1. oktober 2010. De ungarske myndigheder fremsendte yderligere oplysninger ved brev af 11. juni 2010.
(7)
Den 15. juni 2010 fremsendte Ungarn en ajourført omstruktureringsplan, der blev suppleret med yderligere væsentlige oplysninger den 30. september 2010.
(8)
De ungarske myndigheder fremsendte yderligere oplysninger ved brev af 18. juni, 28. juli og 5. oktober 2010 og meddelte ved brev af 29. oktober 2010 Kommissionen, at FHB havde betalt forrentningen af rekapitaliseringen.
(9)
Den 16. december 2010 besluttede Kommissionen at indlede proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (herefter benævnt »traktaten«) i forbindelse med støtteforanstaltningerne til fordel for FHB. De ungarske myndigheder anmodede efterfølgende Kommissionen om at ændre denne beslutning, idet den var baseret på delvis ukorrekte og forældede oplysninger. Beslutningen blev derfor erstattet af en ny beslutning af 24. januar 2011 (6) (herefter benævnt »indledningsbeslutningen«). Ved brev af 24. januar 2011 meddelte Kommissionen de ungarske myndigheder, at den havde besluttet at indlede den procedure, der er fastsat i traktatens artikel 108, stk. 2, i forbindelse med støtteforanstaltningen. Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 18. juni 2011. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at sende deres bemærkninger til foranstaltningen.
(10)
Ved brev af 2. marts 2011 fremsendte de ungarske myndigheder deres bemærkninger til Kommissionens beslutning af 24. januar 2011 om indledning af en officiel undersøgelsesprocedure i forbindelse med støtten til FHB. Disse bemærkninger blev suppleret med bemærkninger modtaget fra FHB ved brev af 11. juli 2011.
(11)
Ved brev af 18. juli 2011 indsendte en tredjepart (Magyar Jelzálogbank Egyesület - foreningen af ungarske realkreditbanker) sine bemærkninger til beslutningen om indledning af proceduren til Kommissionen.
(12)
Ved brev af 3. oktober 2011 fremsendte de ungarske myndigheder en ajourført omstruktureringsplan og yderligere oplysninger om tilbagebetalingen af rekapitaliseringen til den ungarske stat.
(13)
Den 15. december 2011 blev der undertegnet en ny aftale mellem FHB og den ungarske stat, hvori banken forpligtede sig til at betale staten den forrentning, der oprindelig var fastlagt i rekapitaliseringsaftalen.
II. BESKRIVELSE AF STØTTEMODTAGEREN
1.1. STØTTEMODTAGEREN
(14)
FHB blev oprettet af staten i 1997. Staten afhændede gradvis sin andel i FHB. I 2003 blev FHB noteret på Budapests Fondsbørs, og i august 2007 mindskede staten sin aktiemajoritet i banken til lidt over 4 %.
(15)
FHB blev oprindelig oprettet som en realkreditbank for at fremme udbredelsen af realkreditobligationer. Banken var underlagt stramme regler for begrænset aktivitet, sikkerhedsstillelse og særligt tilsyn for at sikre maksimal sikkerhed bag realkreditobligationer. FHB fik i starten kun lov til at yde langfristede realkreditlån og garantier i forbindelser med realkreditlån og til at indgå visse former for transaktioner i derivater for at sikre sin egen position i forbindelse med realkreditlångivningen. Realkreditobligationer var hovedfinansieringskilde for bankens långivningsaktiviteter. Banken refinansierede ligeledes realkreditlån forlænget af andre banker.
(16)
I 2006 iværksatte FHB den nye strategiske plan med henblik på at udvide sin bankvirksomhed og sit filialnet for at øge sit finansieringsgrundlag og sit operationelle grundlag ved at indlede aktiviteter på privatkundemarkedet gennem FHB Commercial Bank. FHB begyndte efterhånden at sælge forskellige låneprodukter til privat- og erhvervskunder og at tilbyde kontostyring, modtagelse af indlån og korttjenester og udvidede således bankens produkter på passivsiden.
(17)
FHB er en koncern bestående af et moderselskab, FHB Mortgage Bank Co. Plc og en række helejede datterselskaber: FHB Commercial Bank Ltd, FHB Service Ltd, FHB Real Estate Ltd og FHB Life Annuity Real Estate Investment Ltd. FHB er især aktiv på markedet for realkreditobligationer, hvor FHB har en markedsandel på 23 % (2009) og er den næststørste aktør på det ungarske marked (kun overgået af OTP Bank med en markedsandel på 74 %). FHB har en markedsandel på 4,6 % inden for detailrealkreditlån og på 0,6 % inden for privatkundeindskud.
(18)
Da banken blev rekapitaliseret i marts 2009 beløb den samlede balance sig til 746,2 mia. HUF. Bankens kapitalprocent var på daværende tidspunkt 10,5 %. Statens kapitaltilførsel øgede FHB's kapitalprocent til 16,1 % ved udgangen af 2009 (beregnet på grundlag af ungarske regnskabsregler).
1.2. BAGGRUND
(19)
Ungarn er blandt de medlemsstater, som er blevet hårdest ramt af den finansielle krise. Et mangeårigt alt for stort offentligt forbrug og et lånefinansieret bygge- og forbrugsboom skabte allerede før krisen alvorlige ubalancer i økonomien. Den omfattende private låntagning i euro og schweizerfranc og den fortsatte afhængighed af ekstern finansiering betød, at Ungarn og den ungarske banksektor var særlig sårbar over for udsving i kursen på den ungarske forint, som blev betydelig svækket under krisen.
(20)
Som følge af den finansielle krise måtte Den Internationale Valutafond (herefter benævnt »IMF«), Den Europæiske Union (herefter benævnt »EU«) og Verdensbanken yde nødlån til Ungarn i november 2008 for at mindske spændingerne på landets finansielle markeder.
(21)
For at imødegå de alvorlige forstyrrelser af den ungarske økonomi som følge af krisen indførte den ungarske regering en række foranstaltninger til støtte for den finansielle sektor inden for rammerne af bankpakken finansieret af IMF, EU og Verdensbanken. Foranstaltningerne omfattede en likviditetsstøtteordning og en garanti- og rekapitaliseringsordning.
(22)
Likviditetsstøtteordningen (herefter benævnt »likviditetsordningen«), fastlagt i den ungarske finanslov, stiller likviditet til rådighed for finansielle institutioner i form af lån. Den blev godkendt af Kommissionen den 14. januar 2009 (7) og er efterfølgende blevet forlænget flere gange, senest indtil den 31. december 2011 (8).
(23)
Ved beslutning af 12. februar 2009 (9) godkendte Kommissionen den ungarske garanti- og rekapitaliseringsordning. Inden for rammerne af denne ordning kunne den ungarske stat tegne præferenceaktier, der betragtes som tier 1-kapital i banker. Rekapitaliseringsordningen er efterfølgende blevet forlænget flere gange, senest indtil den 31. december 2011.
(24)
I henhold til garanti- og rekapitaliseringsordningen skal de ungarske myndigheder, hvis en rekapitalisering overstiger 2 % af en banks risikovægtede aktiver, først informere Kommissionen og fremlægge en detaljeret vurdering af, hvorfor de mener, at en sådan bank fortsat bør betragtes som en grundlæggende sund institution. Hvis Kommissionen ikke accepterer vurderingen af, at banken er grundlæggende sund, kan rekapitaliseringen fortsat gennemføres, men forrentningen skal forhøjes for at afspejle den højere risiko, og der skal fremlægges en omstruktureringsplan senest seks måneder efter rekapitaliseringen.
Årsagerne til FHB's vanskeligheder
(25)
Ungarn blev hårdt ramt af den finansielle krise, der sammen med andre interne problemer i banksektoren har forværret situationen for ungarske banker.
(26)
Det var nødvendigt at yde statsstøtte til FHB, da banken i modsætning til mange andre ungarske banker ikke havde et moderselskab i euroområdet og således ikke kunne opnå billig finansiering gennem Den Europæiske Centralbank (herefter benævnt »ECB«). ECB-faciliteterne, herunder forskellige repofaciliteter, blev gjort tilgængelige i euroområdet fra efteråret 2008. Den ungarske centralbank indførte en facilitet i starten af 2010, men den øgede kun adgangen til finansiering i ungarske forint og ikke til eurofinansiering, hvilket ifølge FHB var af afgørende betydning, da krisen var på sit højeste (10).
(27)
Ifølge de ungarske myndigheder skulle rekapitaliseringen af FHB sikre bankens solvens og imødegå likviditetsvanskelighederne i hele den ungarske banksektor.
III. BESKRIVELSE AF STØTTEFORANSTALTNINGERNE
(28)
Ungarns støtteforanstaltninger til fordel for FHB, der er beskrevet i Kommissionens indledningsbeslutning af 24. januar 2011, består af:
-
et mellemfristet statslån på 120 mia. HUF (ca. 410 mio. EUR) med forfaldsdato den 11. november 2012 ydet den 25. marts 2009 på grundlag af likviditetsstøtteordningen
-
en rekapitalisering på 30 mia. HUF (ca. 100 mio. EUR) i form af nyudstedte præferenceaktier med særligt udbytte samt en aktie med stemmeret, gennemført den 31. marts 2009 på grundlag af garanti- og rekapitaliseringsordningen.
(29)
I en rekapitaliseringsaftale mellem Ungarn og FHB blev forrentningen af statens aktier fastsat til 10,49 %, hvilket er i overensstemmelse med den forrentning for grundlæggende sunde banker, der er fastsat i garanti- og rekapitaliseringsordningen, og som skal betales i form af udbytte. Rekapitaliseringen beløb sig til 9 % af FHB's risikovægtede aktiver, hvilket ligger over den tærskel på 2 %, der er fastsat i garanti- og rekapitaliseringsordningen, i henhold til hvilken de støttemodtagende institutioner kan betragtes som grundlæggende sunde. Da Kommissionen ikke blev underrettet om foranstaltningen inden gennemførelsen, havde Kommissionen ikke mulighed for at kontrollere, om det var korrekt at anse banken som grundlæggende sund i henhold til garanti- og rekapitaliseringsordningen. Når støttemodtageren ikke anses for at være sund i henhold til garanti- og rekapitaliseringsordningen, skal der fremlægges en omstruktureringsplan, og forrentningen skal afspejle det forhold, at banken ikke er grundlæggende sund, og være højere end forrentningen for en grundlæggende sund bank.
(30)
På trods af sine vanskeligheder klarede banken sig godt i denne periode. Den havde en stærk kapitalposition (en kapitalprocent på 10,5 % i marts 2009), og den havde en rating på Baa3 fra Moody's Investors Service (herefter benævnt »Moody's«), hvilket fortsat er i »investment grade«-kategorien. I februar 2010, mindre end ni måneder efter rekapitaliseringen, tilbagekøbte banken statens præferenceaktier med særligt udbytte.
(31)
Banken besluttede at tilbagebetale rekapitaliseringen på baggrund af en gennemgang af den konsoliderede aktuelle og forventede kapitalprocent med udgangspunkt i den makroøkonomiske prognose, der dannede grundlag for planlægningen for 2010, og de forventede volumener, balancer og risikooplysninger i bankens finansieringsplan for 2010. Efter gennemgangen blev det konkluderet, at bankens situation på trods af den finansielle krise ved årets udgang var bemærkelsesværdigt bedre end forventet på tidspunktet for indgåelsen af aftalen med den ungarske stat om rekapitaliseringen af banken i starten af 2009.
(32)
FHB tilbagebetalte rekapitaliseringsbeløbet til staten, men betalte ingen forrentning til staten, hvilket var i strid med rekapitaliseringsaftalen (11). Banken mente imidlertid ikke, at statens præferenceaktier med særligt udbytte automatisk gav ret til udbetaling af udbytte, og at det forhold, at der var tale om præferenceaktier, kun betød, at banken skulle betale det angivne udbytte til staten inden udbetaling af udbytte til stamaktionærer. Da stamaktionærerne ikke fik udbetalt udbytte i den periode, hvor staten var indehaver af præferenceaktierne med særligt udbytte, mente banken ikke, at den var forpligtet til at udbetale præferenceudbytte. FHB anførte endvidere, at staten under alle omstændigheder ikke var indehaver af præferenceaktierne med særligt udbytte, da der blev truffet afgørelse om udlodningen af udbytte for 2009, idet aktierne var blevet tilbagekøbt forinden.
(33)
FHB meddelte Kommissionen, at den havde deltaget i stresstesten på EU-plan i 2010 koordineret af Det Europæiske Banktilsynsudvalg i samarbejde med ECB og den ungarske finansielle tilsynsmyndighed. Stresstesten havde fokus på kapitalgrundlaget, men ikke direkte på likviditetsrisici. Testresultaterne, der var baseret på de konsoliderede tal ved udgangen af 2009, viste, at der skulle være en buffer på ver 50] (12) mio. EUR i tier 1-kapital set i forhold til kravet om en tier 1-kapitalprocent for FHB på 6 %.
(34)
Ved »Act CX of 2010 on the Amendment of Certain Acts Pertaining to the Economy and Finance« (herefter benævnt »lov CX af 2010«), der trådte i kraft den 21. august 2010, ændrede Ungarn »Act CIV of 2008 on the Reinforcement of the Stability of the Financial Intermediary System« (herefter benævnt »loven om stabilisering«). Lov CX af 2010 gav den ungarske stat ret til med tilbagevirkende kraft at stille krav til FHB om forrentning af kapitaliseringen, selv om den ungarske stat ikke længere var aktionær på tidspunktet for FHB's generalforsamling, hvor der blev truffet afgørelse om udlodning af udbytte.
(35)
Den 28. oktober undertegnede den ungarske stat og FHB en aftale, hvori FHB forpligtede sig til at betale en forrentning på 890 mio. HUF til den ungarske stat for rekapitaliseringen samt en morarente på 11 726 786 HUF.
(36)
Forrentningen blev angiveligt fastsat på grundlag af betingelserne i likviditetsordningen. De ungarske myndigheder anførte, at rekapitaliseringen var blevet finansieret på samme måde som likviditetsstøtten ved hjælp af lån, og at forrentningen af rekapitaliseringen og likviditetsstøtten derfor skulle være den samme. Kapitalen blev gjort tilgængelig for FHB den 6. maj 2009, og den blev tilbagebetalt den 19. februar 2010. Den endelige rentesats var den samme som den, der blev betalt for lånet på ca. 400 mio. EUR. Ifølge oplysningerne fra Ungarn beløb den månedlige gennemsnitlige rente sig til mellem 3,78 % og 4,08 %. Det endelige beløb blev beregnet på ugentlig basis. Ifølge oplysningerne fra de ungarske myndigheder blev den samlede forrentning på 890 mio. HUF betalt ved udgangen af 2010.
(37)
Der blev opkrævet morarenter på grundlag af den ungarske referencesats på 5,97 % som offentliggjort af Kommissionen (13) forhøjet med 100 basispoint. Morarenten blev beregnet for perioden fra den 21. august 2010, hvor den ændrede lov om stabilisering trådte i kraft, til den 28. oktober 2010, hvor aftalen blev undertegnet.
(38)
Den 15. december 2011 indgik den ungarske stat og FHB en ny aftale, hvori banken forpligtede sig til at betale en samlet forrentning på 10,49 % af hele rekapitaliseringsbeløbet (dvs. et samlet beløb på 2 491 742 552 HUF) til staten. I denne nye aftale forpligtede FHB sig således til inden den 31. december 2011 at betale et yderligere beløb på 1 601 742 552 HUF til staten beregnet som forskellen mellem den samlede forrentning på 890 mio. HUF som nævnt ovenfor i betragtning 36 og den forrentning, der allerede var blevet betalt den 28. oktober 2010.
IV. OMSTRUKTURERINGSPLANEN
(39)
Den 30. september 2010 fremlagde Ungarn en ajourført omstruktureringsplan for FHB for Kommissionen. Yderligere oplysninger om omstruktureringsplanen blev forelagt Kommissionen ved brev af 3. oktober 2011. Der er allerede blevet redegjort for hovedaspekterne i omstruktureringsplanen i Kommissionens beslutning om indledning af proceduren. Der blev forelagt yderligere oplysninger den 3. oktober 2011 som redegjort for i punkt 4.1-4.3.
4.1. RENTABILITET
(40)
I 2010 var den økonomiske situation i Ungarn og på internationalt plan meget vanskelig, selv om der var tegn på bedring. I 2010 var den ungarske banksektors rentabilitet langt mindre end året før. Ved lov XC af 2010, som trådte i kraft den 13. august 2010, pålagde den ungarske regering de finansielle organisationer en særlig afgift, som beløb sig til i alt 187 mio. HUF, der primært blev betalt af kreditinstitutioner.
(41)
Privatkundernes efterspørgsel efter lån blev kraftigt reduceret i 2010. Forsyningssiden blev samtidig svækket på grund af den negative udvikling på lovgivningsområdet og på markederne. Der var også en generel nedgang i erhvervslån i sektoren, selv om en række banker - herunder FHB - udvidede deres aktiviteter på erhvervskundeområdet.
(42)
Den vigtigste begivenhed i relation til FHB's operationer og finansielle resultater var opkøbet af Allianz Commercial Bank Ltd (herefter benævnt »Allianz Bank«) og den langsigtede strategiske samarbejdsaftale mellem Allianz Hungaria Insurance Co. Ltd. (herefter benævnt »Allianz Hungaria Insurance«) og FHB. Dette opkøb blev afsluttet den 30. september 2010. Der blev samtidig iværksat en fusionering i FHB med det formål at fusionere Allianz Bank og FHB Commercial Bank og rationalisere og optimere hele koncernens virksomhed (filialnet, distributionskanaler, produktporteføljer, it-operationer, organisationsstruktur og HR osv.).
(43)
Opkøbet havde en positiv indvirkning på FHB-koncernens nettooverskud i 2010. Engangsposter vedrørende opkøbet opvejede den negative indvirkning af den særlige bankafgift, tab på udlånsporteføljen og de øgede finansieringsomkostninger. FHB's samlede indtjening i 2010 beløb sig til 11,2 mia. HUF, hvilket var en forøgelse på 58,9 % sammenholdt med 2009.
(44)
Som følge af opkøbet af Allianz Bank er antallet af privat- og erhvervskundekonti i FHB steget væsentligt fra […] i december 2009 til […] i december 2010 (+[…] %). På grund af det store antal sovende konti steg det samlede indskud imidlertid ikke forholdsmæssigt, men fra […] mia. HUF i december 2009 til […] mia. HUF i december 2010 (+[…] %). FHB's markedsandel inden for privat- og erhvervskundeindskud steg fra henholdsvis […] % til […] % og fra […] % til […] %. Opkøbet af Allianz Bank øger således andelen af indskud i FHB's finansieringssammensætning og reducerer provenuet fra realkreditobligationer fra […] mia. HUF i 2010 til […] mia. HUF i 2011.
(45)
FHB forventer en kapitalprocent på omkring […] % i december 2011 baseret på den forventede konsoliderede balance og indtægtsopgørelse for 2011. Denne prognose omfatter den yderligere betaling til den ungarske stat i forbindelse med rekapitaliseringen i marts 2009. Denne yderligere betaling blev foretaget den 15. december 2011 efter aftale med den ungarske stat.
4.2. BYRDEFORDELING
(46)
FHB har betalt en forrentning på 890 mio. HUF af rekapitaliseringen på 30 mia. HUF i oktober 2010. Den oprindelige rentesats var den samme som for lånet på 120 mia. HUF eller en månedlig gennemsnitsrente på mellem 3,79 % og 4,08 %.
(47)
I henhold til den nye aftale undertegnet den 15. december 2011 mellem FHB og den ungarske stat forpligtede banken sig til at betale staten en samlet forrentning på 2 491 742 552 HUF, dvs. 10,49 % af rekapitaliseringsbeløbet, som oprindelig aftalt mellem banken og staten i rekapitaliseringsaftalen.
4.3. FORANSTALTNINGER TIL BEGRÆNSNING AF KONKURRENCEFORDREJNINGER
(48)
De yderligere oplysninger, der blev forelagt i oktober 2011, vedrørte ikke specifikt konkurrencefordrejninger, ud over at det blev understreget, at FHB's markedsandel for indskud fra private kunder og erhvervskunder på trods af købet af Allianz Bank fortsat var begrænset (henholdsvis [0,7 %-1,3 %] og [0,4 %-0,95 %] den 31. december 2010 og henholdsvis [0,65 %-1,3 %] og [1 %-1,35 %] den 30. juni 2011).
V. BEGRUNDELSER FOR INDLEDNINGEN AF DEN FORMELLE PROCEDURE
(49)
Kommissionen indledte en formel undersøgelsesprocedure, da den mente, at de underliggende hovedantagelser i FHB's omstruktureringsplan og indtjeningsprognose ikke var tilstrækkelig begrundede og ikke tog højde for FHB's nylige opkøb af Allianz Bank. Kommissionen gav ligeledes udtryk for tvivl om FHB's rentabilitet på lang sigt i lyset af bankens store afhængighed af engrosfinansiering og markedet for fast ejendom i Ungarn.
(50)
I lyset af den lave forrentning af rekapitaliseringsbeløbet, der blev betalt til staten i oktober 2010 (svarende til en gennemsnitlig rente på 3,79 % til 4,08 % som fastsat i likviditetsordningen), udtrykte Kommissionen også tvivl om, hvorvidt bankens egetbidrag til omstruktureringsindsatsen var tilstrækkeligt. FHB's opkøb af Allianz Bank og aftalen med Allianz Hungarie Insurance rejser desuden tvivl om, hvorvidt støtten blev begrænset til det strengt nødvendige
(51)
Endelig mente Kommissionen heller ikke, at de ungarske myndigheder havde påvist, at der blev truffet tilstrækkelige foranstaltninger til at begrænse konkurrencefordrejninger på markedet som følge af støtten til FHB, navnlig i lyset af bankens udvidelsesstrategi, dens nylige opkøb af Allianz Bank og den utilstrækkelige forrentning, som blev betalt for statens rekapitalisering.
VI. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(52)
Kommissionen modtog bemærkninger fra foreningen af ungarske realkreditbanker (herefter benævnt »foreningen«) den 18. juli 2011. I sine bemærkninger understregede foreningen omfanget af den krise, der ramte den ungarske økonomi og banksektor i 2008-2009, og det forhold, at rekapitaliseringen af FHB skete på baggrund af den vanskelige makroøkonomiske situation som følge af krisen. Statsindgrebet til fordel for FHB havde til formål at imødegå alvorlige risici i den ungarske realkreditsektor og på markedet for realkreditobligationer. Som følge af sårbarheden over for kursudsving, styrkelsen af schweizerfrancen mod den ungarske forint, der resulterede i et fald i forbrugernes indkomst, og den stigende arbejdsløshed faldt kvaliteten af beholdningen af realkreditobligationer hurtigt og drastisk, og bankernes beholdning af uerholdelige fordringer steg, samtidig med at deres finansieringsmuligheder blev forringet. Dette var navnlig tilfældet for FHB, der henter sin finansiering på kapitalmarkedet.
VII. BEMÆRKNINGER FRA MEDLEMSSTATEN
(53)
Kommissionen modtog bemærkninger fra de ungarske myndigheder den 2. marts 2011 suppleret med bemærkninger fra FHB ved brev af 11. juli 2011.
7.1. RENTABILITET
(54)
I lyset af Kommissionens tvivl om, hvorvidt de underliggende antagelser i bankens omstruktureringsplan er korrekte, anfører de ungarske myndigheder, at de finansielle prognoser er baseret på eksterne eksperters antagelser, og at de er i overensstemmelse med de oplysninger, der var tilgængelige på daværende tidspunkt. Med hensyn til sundhed er de ikke anderledes end alle FHB's øvrige finansieringsplaner eller prognoser.
(55)
Ifølge de ungarske myndigheder er FHB's rentabilitet på lang sigt sikret, hvilket FHB's succes med at rejse midler på både penge- og kapitalmarkedet vidner om. I 2009 udstedte FHB således pantebreve og obligationer for over 60 mia. HUF, og private investorer lånte også banken i alt […].
(56)
De ungarske myndigheder anfører endvidere, at for så hvidt angår privatkundeindskud, viser tallene, at FHB's markedsandel inden for privatkundeindskud steg fra […] % til […] % i 2009, og den forventes at ligge på […] % ved udgangen af 2010. Antallet af privatkonti såvel som porteføljens størrelse er desuden steget konstant og dynamisk på trods af en markedsprognose, der viser et fald i porteføljen. Banken og de ungarske myndigheder mener således ikke, at prognoserne for privatkundeindskud og privatkonti er for optimistiske.
(57)
Med hensyn til FHB's likviditetsposition kan den anses som vedvarende stabil, hvilket bl.a. skyldes, at banken skal opfylde kreditvurderingsbureauernes likviditetskrav. Bankens likviditetsposition var stabil, selv i de mest vanskelige perioder under krisen, hvilket bekræftes i brevet af 19. marts 2009 fra den ungarske centralbankchef til finansministeren.
(58)
Endelig skyldtes forringelsen af kvaliteten af bankens aktiver under krisen navnlig Ungarns makroøkonomiske situation, et fald i husholdningernes indkomst, faldende beskæftigelse og stigende arbejdsløshed snarere end styrkelsen af schweizerfrancen mod den ungarske forint. Selv om FHB har iværksat en række ordninger til støtte for debitorer med økonomiske problemer, vil låneporteføljens kvalitet primært blive permanent forbedret gennem økonomisk vækst og mere gunstige økonomiske indikatorer. Ifølge den ungarske centralbanks og den ungarske regerings økonomiske prognoser stiger bruttonationalproduktet (herefter benævnt »BNP«) i 2011, der vil ske en gradvis forbedring af beskæftigelsen, og arbejdsløsheden vil falde, hvilket sandsynligvis også vil få en betydelig indvirkning på FHB's udlånsportefølje.
7.2. BYRDEFORDELING
(59)
De ungarske myndigheder bemærker, at FHB indgik aftalerne med Allianz Bank og Allianz Hungaria Insurance, efter at FHB havde betalt staten det fulde beløb den 19. februar 2010 for hele den udstedte værdi af aktierne og indløst de aktier, der var blevet udstedt under rekapitaliseringen. FHB's aftaler med Allianz blev indgået i juni og juli 2010, og opkøbet skete i september 2010. På daværende tidspunkt havde FHB ikke modtaget nogen statsmidler. FHB kan således ikke have finansieret købet ved hjælp af den rekapitalisering, der blev tilbagebetalt i februar 2010. De indledende analyser og drøftelser mellem FHB og Allianz startede først, da statslånet var blevet tilbagebetalt. Den købspris, som FHB betalte for Allianz Bank (under hensyntagen til værdien af egne aktier), beløb sig endvidere til ca. 3,3 mia. HUF, selv om Allianz Banks egenkapital var næsten 14 mia. HUF pr. 30. september 2010. FHB havde derfor ikke brug for kapital for at kunne købe Allianz Bank, og transaktionen reducerede ikke FHB's egenkapital.
(60)
Det forhold, at støtten var begrænset til det strengt nødvendige, afspejles desuden i, at FHB's kapitalprocent, der var 11,3 % i 2008, først efter rekapitaliseringen nåede op på det mål for kapitalprocenten på 12 %, der var blevet godkendt af Kommissionen i garanti- og rekapitaliseringsordningen.
(61)
De ungarske myndigheder bemærker ligeledes, at FHB ikke har udbetalt udbytte i flere år i træk, og banken har kun tilbagekøbt en mindre del af sine aktier i forhold til den samlede værdi af aktionærens egenkapital. Da der kun er blevet tilbageført begrænsede midler til ejere og aktionærer gennem de seneste år, er der således sikret en passende byrdefordeling.
7.3. FORANSTALTNINGER TIL BEGRÆNSNING AF KONKURRENCEFORDREJNINGER
(62)
Ud over de foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger, som Kommissionen har nævnt i sin beslutning, understreger de ungarske myndigheder en række yderligere foranstaltninger inden for rammerne af garanti- og rekapitaliseringsordningen og rekapitaliseringsaftalen mellem FHB og den ungarske stat:
-
Staten har en særlig vetoret vedrørende udbyttebetaling og opkøb (14).
-
Banken skal gennemføre en række begrænsninger vedrørende lønninger, vederlag og fordele for bankens ledende medarbejdere, så længe den ungarske stat er aktionær (15).
(63)
De ungarske myndigheder bemærker, at de fortolker statsstøttereglerne således, at disse adfærdsmæssige foranstaltninger og andre foranstaltninger, der begrænser konkurrencefordrejninger, er eller var bindende for FHB, så længe den ungarske stat var aktionær i banken.
(64)
Ud over ovennævnte foranstaltninger indgik FHB yderligere forpligtelser i punkt 3.8 i rekapitaliseringsaftalen, hvori det fastslås, at rekapitaliseringen skal anvendes til at opfylde følgende mål:
-
FHB skal gennemføre en kapitalforhøjelse i FHB Commercial Bank
-
Rekapitaliseringen skal bidrage til stabiliseringen af de ungarske markeder for pantebreve og realkreditlån og finansiere udviklingen af udlån til privatkunder og SMV'er
-
Rekapitaliseringen skal bidrage til FHB's stabilitet og styrke bankens aktive tilstedeværelse på kapitalmarkedet og således bidrage til at genskabe investorernes tillid
-
FHB skal deltage i konsolideringen af ovennævnte markedssegmenter
-
FHB skal optimere sin finansieringsstruktur (forpligtelsesstruktur)
-
FHB skal udvikle de nødvendige værktøjer til afhjælpning af den alvorlige indvirkning af makrorisici (valutarisici) på kapitalsiden.
(65)
I modsætning til den tvivl, som Kommissionen har givet udtryk for, var formålet med rekapitaliseringen af FHB ikke at fordreje konkurrenceevnen ved at udvide FHB Commercial Banks aktiviteter. Kapitalforhøjelsen i FHB Commercial Bank var et led i rekapitaliseringsaftalen. FHB Commercial Banks hovedaktiviteter, der også blev støttet i forbindelse med kapitalforhøjelsen på 25 mia. HUF finansieret gennem statens rekapitalisering, er fortsat de samme. Udlånsporteføljen til erhvervskunder er til stadighed blevet udvidet, men ikke ud over sin hidtidige trendvækst.
(66)
Efter de ungarske myndigheders opfattelse viser ovenstående, at der ikke er noget grundlag for Kommissionens sammenfattende vurdering af foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejninger og dens påstand om, at »disse foranstaltninger er meget begrænsede«. De ungarske myndigheder gør derfor gældende, at rekapitaliseringsaftalen opfylder kriterierne i både loven om stabilisering og de relevante meddelelser fra Kommissionen.
VIII. VURDERING AF STØTTEN
8.1. STØTTENS EKSISTENS
(67)
Kommissionen har allerede i sin beslutning om indledning af proceduren af 24. januar 2011 fastslået, at både rekapitaliseringen og likviditetsstøtten i form af lånet ydet til FHB udgør statsstøtte ifølge traktatens artikel 107, stk. 1 (16). Hverken den ungarske stat eller FHB har fremført nogen argumenter, der kan rejse tvivl herom.
8.2. STØTTENS LOVLIGHED
(68)
Kommissionen har allerede i sin indledningsbeslutning af 24. januar 2011 fastslået, at rekapitaliseringen til fordel for FHB ikke var i overensstemmelse med betingelserne i garanti- og rekapitaliseringsordningen, navnlig for så vidt angår de krav, der skal opfyldes, hvis kapitaltilførslen overstiger 2 % af støttemodtagerens risikovægtede aktiver. Kommissionen skulle således have været særskilt underrettet om foranstaltningen i overensstemmelse med betingelserne i garanti- og rekapitaliseringsordningen og traktatens artikel 108, stk. 3.
(69)
Ungarn har således ulovligt iværksat støtten i form af en rekapitalisering til fordel for FHB i strid med traktatens artikel 108, stk. 3.
8.3. KVANTIFICERING AF STØTTEN
(70)
I forbindelse med omstruktureringen af FHB skal der tages hensyn til alle foranstaltninger iværksat til fordel for banken. Der skal således både tages hensyn til rekapitaliseringen på 30 mia. HUF og likviditetslånet på 120 mia. HUF i forenelighedsvurderingen.
8.4. STØTTENS FORENELIGHED
8.4.1. Retsgrundlag
(71)
Som allerede anført i Kommissionens beslutning af 24. januar 2011 er Kommissionen i lyset af de særlige omstændigheder på de finansielle markeder af den opfattelse, at foranstaltningerne kan vurderes på grundlag af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), hvori det anføres, at »Som forenelige med fællesmarkedet kan betragtes: […] støtte, der kan […] afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«. Da nærværende afgørelse har til formål at vurdere støtten til FHB og bankens omstruktureringsplan, mener Kommissionen, at vurderingen bør baseres på meddelelserne om anvendelsen af statsstøttereglerne i den finansielle sektor under krisen (17). Vurderingen af bankens omstruktureringsplan vil navnlig blive baseret på omstruktureringsmeddelelsen (18).
8.4.2. Omstruktureringsplanens forenelighed
8.4.2.1. Genoprettelse af institutionens langsigtede rentabilitet
(72)
I sin beslutning om indledningen af proceduren (19) udtrykte Kommissionen tvivl om pålideligheden af FHB's antagelser i bankens finansielle fremskrivninger. Kommissionen bemærkede, at der i den omstruktureringsplan, som FHB forelagde i september 2010, ikke blev redegjort for, hvorfor disse antagelser var korrekte. Da der tilsyneladende ikke var blevet taget højde for konsekvenserne af opkøbet af Allianz Bank og aftalen med Allianz Hungaria Insurance i de finansielle fremskrivninger, mente Kommissionen ikke, at de forelagte fremskrivninger fortsat var korrekte. Kommissionen udtrykte ligeledes tvivl om bankens antagelser om en stærk stigning i bankens indlån.
(73)
Kommissionen var endvidere bekymret over bankens rentabilitet på længere sigt på grund af forretningsmodellen for FHB, som efter Kommissionens opfattelse var sårbar over for likviditetskriser på grund af bankens store afhængighed af engrosfinansiering og den lille andel af indlån. Kommissionen mente ikke, at der i bankens omstruktureringsplan fra september 2010 blev redegjort tilstrækkeligt for den bæredygtige finansiering af banken på længere sigt, idet der navnlig var fokus på kapitalperspektivet.
(74)
På grundlag af yderligere forelagte oplysninger om bankens omstruktureringsplan i oktober 2011 fastslår Kommissionen, at de finansielle prognoser i omstruktureringsplanen fra september 2010 er baseret på sunde og pålidelige antagelser. Det fremgår af de ajourførte oplysninger, herunder om købet af Allianz Bank, at der er sket en forøgelse af bankens indskud fra private kunder og erhvervskunder som følge af de konti, der er overtaget fra Allianz Bank. Dette opkøb underbygger antagelserne om stigningen i indlån.
(75)
Kommissionen ser ligeledes positivt på, at stigningen i indlån bidrager til at diversificere bankens finansieringskilder, reducere realkreditobligationernes relative vægt i finansieringens sammensætning og mindske bankens afhængighed af engrosfinansiering. Ifølge de forelagte oplysninger er andelen af engrosfinansiering (dvs. provenuet fra udstedelsen af obligationer, indlån fra banker og den del af realkreditobligationerne, som ikke anvendes til at refinansiere lån) faldet som en procentdel af bankens samlede forpligtelser fra [35 %-30 %] pr. 31. december 2009 til [30 %-25 %] pr. 31. december 2010. Som følge af denne omlægning af bankens finansieringssammensætning med en større andel indlån er bankens gennemsnitlige finansieringsomkostninger (beregnet som renteudgifter på samlede forpligtelser) blevet reduceret fra [7-6,5] basispoint pr. 31. december 2009 til [6-5,5] basispoint pr. 31. december 2010. Afkastningsgraden steg fra [0,90 %-1 %] i 2009 til [1,05 %-1,10 %] i 2010. Denne positive udvikling bekræftes i bankens prognose, hvor afkastningsgraden forventes at blive stabiliseret i 2014 på [1,05 %-1,2 %] i et basisscenarie og [0,9 %-1,05 %] i et stressscenarie. I 2014 forventes afkastet på egenkapitalen at blive [11 %-13 %] i et basisscenarie og [10 %-12 %] i et stressscenarie.
(76)
Kommissionen gav ligeledes i beslutningen om indledning af proceduren udtryk for sin bekymring over, hvorvidt de foranstaltninger, som de ungarske myndigheder traf på daværende tidspunkt, i tilstrækkelig grad imødegik FHB's eksponering for det ungarske marked for fast ejendom og negative kursudsving. På grundlag af oplysningerne fremlagt af Ungarn den 9. december 2011 ser Kommissionen imidlertid positivt på, at FHB har truffet de nødvendige foranstaltninger til at begrænse bankens involvering i markedet for realkreditobligationer væsentligt (20). Banken har ligeledes øget sin andel af lån til privatkunder væsentligt fra [3 %-5 %] i 2009 til [9 %-11 %] i 2011. Kommissionen bemærker desuden, at »Allianz-handelen« (21) i høj grad bidrog til denne positive udvikling. Med hensyn til bankens eksponering for negative kursudsving kan FHB's forpligtelse til at udvikle de nødvendige værktøjer til afhjælpning af den alvorlige indvirkning af valutarisici på kapitalsiden accepteres som tilstrækkelig til at fjerne Kommissionens tvivl (22), da det giver banken mulighed for at fjerne eller afdække sine valutarisici i forbindelse med valutatransaktioner.
(77)
Kommissionen mener derfor, at den ajourførte omstruktureringsplan, hvor der tages højde for Allianz Bank-handelen, begrunder konkrete målniveauer for FHB's finansielle fremskrivninger og bidrager til at genskabe bankens rentabilitet på lang sigt.
8.4.2.2. Bankens egetbidrag (byrdefordeling)
(78)
Kommissionen ser positivt på, at rekapitaliseringsbeløbet allerede blev fuldt ud tilbagebetalt til staten den 19. februar 2010, dvs. mindre end et år efter, og at banken tilbagebetalte beløbet med egne midler. FHB anvendte også sine egne midler til at tilbagebetale fire afdrag på det mellemfristede statslån, der forfaldt til betaling den 11. februar 2011, den 11. maj 2011, den 11. august og den 11. november 2011.
8.4.2.3. Begrænsning af omstruktureringsomkostningerne, forrentning
(79)
Det er efter Kommissionens opfattelse positivt, at rekapitaliseringsbeløbet blev tilbagebetalt til staten før forfaldstidspunktet. FHB's opkøb af Allianz Bank forbedrer desuden bankens likviditetsprofil og øger indskuddene fra private kunder og erhvervskunder. Opkøbet er således et vigtigt aspekt i bankens forretningsplan og bidrager til dens langsigtede rentabilitet. Det kan således ikke antages, at støtten til FHB blev anvendt til at udvikle bankens aktiviteter på nye forretningsområder, da Allianz Bank og FHB begge opererer på det samme privat- og erhvervskundeområde. Kommissionen mener således, at FHB's opkøb af Allianz Bank Ltd er en passende foranstaltning til at fastholde bankens rentabilitet på lang sigt.
(80)
Kommissionen bemærker desuden, at oplysningerne fra de ungarske myndigheder fjerner den tvivl, som Kommissionen gav udtryk for i indledningsbeslutningen af 24. januar 2011 om, hvorvidt opkøbet af Allianz Bank i vidt omfang var blevet finansieret af staten. Opkøbet af Allianz Bank blev gennemført den 30. september 2010 efter tilbagebetalingen af rekapitaliseringen til staten den 19. februar 2010. Med hensyn til det udestående beløb ser Kommissionen positivt på, at banken allerede har tilbagebetalt fire afdrag på lånet siden februar 2011 (23). Den »manglende« forrentning af rekapitaliseringen, dvs. det beløb, der ikke blev betalt af FHB oprindeligt, ændrer ikke ved Kommissionens vurdering, da denne betaling beløb sig til ca. 1,6 mia. HUF (betragtning 40), og prisen for Allianz Bank var 3,3 mia. HUF (betragtning 60).
(81)
Med hensyn til forrentningen af støtteforanstaltningerne ser Kommissionen positivt på, at FHB og den ungarske stat indgik en aftale den 15. december 2011, hvori FHB forpligtede sig til at betale en yderligere forrentning på 1,6 mia. HUF til staten. Ud over betalingen af 890 mio. HUF i oktober 2010 svarer FHB's samlede betaling for den ungarske stats rekapitalisering til en forrentning på 10,49 % i overensstemmelse med betingelserne i garanti- og rekapitaliseringsordningen.
(82)
Kommissionen ser positivt på, at banken tilbagebetalte statens rekapitalisering mindre end et år efter (banken blev rekapitaliseret den 23. marts 2009, og staten blev tilbagebetalt den 19. februar 2010).
(83)
Forrentningen af det mellemfristede lån, som banken modtog på grundlag af likviditetsordningen, er den højeste af i) IMF's særlige trækningsrettigheder (herefter benævnt »SDR«) + 345 basispoint og ii) den etårige interbankrente (herefter benævnt »IBOR«) + 100 basispoint + 123,5 basispoint (svarende til en månedlig gennemsnitsrente på mellem 3,79 % og 4,08 %) i overensstemmelse med betingelserne i likviditetsordningen.
(84)
I henhold til låneaftalen vedrørende det mellemfristede statslån forfalder det første afdrag på lånet […] den 11. februar 2011. Ifølge oplysningerne fra de ungarske myndigheder har FHB betalt fire afdrag på lånet, der forfaldt den 11. februar 2011, den 11. maj 2011, den 11. august 2011 og den 11. november 2011. Kommissionen ser positivt på, at FHB indtil videre har opfyldt sine betalingsforpligtelser i forbindelse med det mellemfristede lån hurtigt. Kommissionen har ingen grund til at betvivle, at lånet vil blive tilbagebetalt fuldt ud og rettidigt ved forfald.
(85)
Denne vurdering bekræftes af FHB's gode resultater på trods af vanskelighederne i den ungarske banksektor og bankens forholdsvis høje core tier 1-kapitalprocent (kernekapitalprocent) (12 % ved udgangen af 2008, der steg til 16,9 % efter rekapitaliseringen i 2009 og fortsat var høj (10,5 %) efter tilbagebetalingen af statskapitalen). Kapitalkravet til ungarske banker var 8 % på daværende tidspunkt. I modsætning til en række af de øvrige banker var banken i stand til at fastholde sin stærke kapitalposition (en kapitalprocent på 10,5 % i marts 2009 efter tilbagebetalingen af rekapitaliseringen til staten). Derudover havde den stadig en rating på Baa3 fra Moody's, hvilket fortsat er i »investment grade«-kategorien.
(86)
I lyset af disse kendsgerninger mener Kommissionen, at FHB's vanskeligheder var midlertidige og ikke grundlæggende. Den mener derfor, at den forrentning, som banken har betalt, er passende og i overensstemmelse med den forrentning, som en grundlæggende sund bank skal betale.
(87)
Da bankens rentabilitet ikke var truet af de vedvarende problemer i Ungarn, vil Kommissionen ikke stille krav om, at der skal betales yderligere forrentning til staten.
(88)
FHB's forrentning til staten af det mellemfristede lån (se betragtning 84) var desuden i overensstemmelse med betingelserne i likviditetsordningen. Kommissionen mener derfor, at forrentningen for begge støtteforanstaltninger er passende.
(89)
Kommissionen ser ligeledes positivt på, at banken ikke udbetalte udbytte af stamaktierne for årene 2009 og 2010. FHB indførte ligeledes en række begrænsninger på lønninger, vederlag og fordele for bankens ledende medarbejdere, så længe den ungarske stat var aktionær.
(90)
Kommissionen mener derfor, at omstruktureringsplanen sikrer, at banken, dens aktionærer og ledelsen selv yder et passende bidrag til omstruktureringsomkostningerne.
8.4.2.4. Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
(91)
Kommissionen bemærker, at foranstaltningerne i bankens omstruktureringsplan til begrænsning af konkurrencefordrejninger er begrænsede. For det første er der ikke blevet iværksat strukturforanstaltninger. For det andet finder de adfærdsmæssige foranstaltninger kun anvendelse, så længe bankerne drager fordel af statens kapitaltilførsel. For det tredje ser Kommissionen positivt på, at FHB indtil videre har opfyldt sine betalingsforpligtelser i forbindelse med det mellemfristede lån hurtigt. Kommissionen har ingen grund til at betvivle bankens evne til at tilbagebetale lånet fuldt ud og rettidigt ved forfald. For det fjerde har FHB's markedsstilling ikke ændret sig væsentligt siden opkøbet af Allianz Bank (med markedsandele på [3 %-3,3 %] og [3,4 %-3,6 %] henholdsvis før og efter opkøbet), hvilket forsikrer Kommissionen om, at den konkurrencefordrejende virkning af dette opkøb fortsat er begrænset.
(92)
De adfærdsmæssige foranstaltninger er begrænset til følgende:
-
Banken må ikke følge en aggressiv forretningsstrategi
-
Banken må ikke investere i nye forretningsområder, medmindre disse investeringer er blevet godkendt inden undertegnelsen af rekapitaliseringsaftalen
-
Banken må ikke som led i sin markedsføring anføre, at den har modtaget statsstøtte.
(93)
Kommissionen mener ikke, at de andre adfærdsmæssige foranstaltninger i forbindelse med rekapitaliseringen, som de ungarske myndigheder nævner i deres svar på indledningsbeslutningen af 24. januar 2011, kan betragtes som foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger som følge af støtten.
(94)
I lyset af FHB's begrænsede markedsandel på privat- og erhvervskundeområdet i Ungarn ([0,9 %-1,08 %] og [0,5 %-0,9 %] inden for henholdsvis privat- og erhvervskundeindskud), og da banken tilbagebetalte statens kapitaltilførsel mindre end et år efter, er Kommissionen imidlertid af den opfattelse, at konkurrencefordrejningerne fortsat er begrænsede. Da FHB allerede har tilbagebetalt fire afdrag af det mellemfristede lån under likviditetsordningen, har Kommissionen ingen grund til at betvivle, at banken vil tilbagebetale lånet fuldt ud og rettidigt.
(95)
Den forrentning, der er betalt til staten, er desuden i overensstemmelse med garanti- og rekapitaliseringsordningen og er derfor passende som krævet i punkt 34 i omstruktureringsmeddelelsen.
KONKLUSION
(96)
På grundlag af oplysningerne fra de ungarske myndigheder og den ajourførte omstruktureringsplan for FHB, der er redegjort for i afsnit IV i denne afgørelse, er Kommissionen af den opfattelse, at de gennemførte støtteforanstaltninger i form af et likviditetsstøttelån og en rekapitalisering er forenelige med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i traktaten og opfylder kravene i omstruktureringsmeddelelsen med hensyn til rentabilitet, byrdefordeling og foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger.
(97)
Ungarn har undtagelsesvis accepteret, at denne afgørelse vedtages på engelsk som det eneste autentiske sprog -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
De foranstaltninger, som Ungarn har gennemført til fordel for FHB Jelzálogbank Nyrt i form af et mellemfristet statslån på 120 mia. HUF (ca. 410 mio. EUR), der blev ydet den 25. marts 2009 med forfaldsdato den 11. november 2012, og en rekapitalisering på 30 mia. HUF (ca. 100 mio. EUR), der blev foretaget den 31. marts 2009 og omfattede præferenceaktier med særligt udbytte samt en aktie med stemmeret, er forenelige med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.
Artikel 2
Denne afgørelse er rettet til Ungarn.
Udfærdiget i Bruxelles, den 22. februar 2012.
ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 22. února 2012
o státní podpoře SA.29608 (C37/10) poskytnuté Maďarskem na rekapitalizaci banky FHB Jelzálogbank Nyrt
(oznámeno pod číslem C(2012) 1021)
(Pouze anglické znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2014/296/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními podaly připomínky (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I ŘÍZENÍ
(1)
Dne 25. března 2009 poskytlo Maďarsko bance FHB Jelzálogbank Nyrt (dále jen „FHB“ nebo„banka“) střednědobou státní půjčku ve výši 120 miliard maďarských forintů (HUF) (přibližně 410 (2) milionů EUR) v rámci programu na podporu likvidity pro maďarské banky, který Komise schválila dne 14. ledna 2010 (3). Dne 31. března 2009 maďarské orgány poskytly na rekapitalizaci FHB částku 30 miliard HUF (přibližně 100 milionů EUR) ve formě nově vydaných preferenčních akcií, ze kterých budou vyplaceny mimořádné dividendy, plus jedné akcie s hlasovacím právem. Tato částka byla poskytnuta dne 31. března 2009 v rámci záručního a rekapitalizačního systému, který schválila Komise (4).
(2)
Dopisy ze dne 3. dubna, 13. května, 14. července a 11. září 2009 Komise požádala maďarské orgány o informace týkající se podmínek rekapitalizace. Maďarské orgány odpověděly dopisy ze dne 24. dubna, 2. června, 12. srpna a 9. října 2009.
(3)
Kvůli pochybnostem ohledně finančního zdraví banky v okamžiku rekapitalizace Komise dne 19. října 2009 požádala maďarské orgány, aby předložily plán restrukturalizace FHB v souladu se sdělením Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (5) (dále jen „sdělení o restrukturalizaci“). Maďarsko předložilo další informace ve dnech 12. a 19. listopadu 2009 a návrh plánu restrukturalizace dne 26. ledna 2010.
(4)
Dne 19. února 2010 FHB vrátila státu rekapitalizaci v plné výši.
(5)
Dopisy ze dne 24. a 25. března 2010 předložilo Maďarsko Komisi další informace. Dne 21. dubna 2010 se konala valná hromada akcionářů, na níž FHB rozhodla vyplatit státu kompenzaci za rekapitalizaci. Poté si Komise vyžádala informace dopisem ze dne 22. dubna 2010.
(6)
Komise si v dopisech ze dne 2. června a 1. října 2010 vyžádala doplňující informace. Maďarské orgány poskytly dodatečné informace dopisem ze dne 11. června 2010.
(7)
Dne 15. června 2010 Maďarsko předložilo aktualizovaný plán restrukturalizace, který byl doplněn dalšími nezbytnými údaji předloženými dne 30. září 2010.
(8)
Maďarské orgány předložily další informace dopisy ze dne 18. června, 28. července a 5. října 2010 a informovaly Komisi dopisem ze dne 29. října 2010, že FHB vyplatila za rekapitalizaci kompenzaci.
(9)
Dne 16. prosince 2010 se Komise rozhodla ohledně opatření podpory ve prospěch FHB zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“). Následně maďarské orgány požádaly Komisi o změnu uvedeného rozhodnutí, neboť některé jeho části nebyly správné ani aktuální. Rozhodnutí bylo proto nahrazeno novým rozhodnutím ze dne 24. ledna 2011 (6) (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Dopisem ze dne 24. ledna 2011 Komise maďarské orgány informovala, že se s ohledem na opatření podpory rozhodla zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy. Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 18. června 2011. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k opatření podaly své připomínky.
(10)
Dopisem ze dne 2. března 2011 maďarské orgány předložily své připomínky týkající se rozhodnutí Komise o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011, kterým bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení s ohledem na opatření ve prospěch FHB. Tyto připomínky byly doplněny připomínkami od FHB dopisem ze dne 11. července 2011.
(11)
Dopisem ze dne 18. července 2011 podala k rozhodnutí Komise o zahájení řízení připomínky třetí strana (Magyar Jelzálogbank Egyesület - Sdružení maďarských hypotečních bank).
(12)
Další aktualizace plánu restrukturalizace a dodatečné informace o splacení rekapitalizace maďarskému státu byla předložena maďarskými orgány dopisem ze dne 3. října 2011.
(13)
Dne 15. prosince 2011 byla podepsána nová dohoda mezi FHB a maďarským státem, podle které se banka zavázala zaplatit státu kompenzaci, která byla původně dohodnuta v dohodě o rekapitalizaci.
II. POPIS PŘÍJEMCE
1.1. PŘÍJEMCE
(14)
Banka FHB byla zřízena státem v roce 1997. Postupně stát svůj podíl v FHB odprodával. V roce 2003 byla FHB kotována na burze v Budapešti a v srpnu 2007 stát snížil svůj většinový podíl v bance na úroveň mírně převyšující 4 %.
(15)
FHB byla původně zřízena jako hypoteční banka s cílem podpořit využívání hypotečních dluhopisů. Podléhala přísným pravidlům ohledně omezení činnosti, dohledu nad zárukami a zvláštního dohledu v zájmu zajištění maximální bezpečnosti hypotečních dluhopisů. FHB měla původně povolení poskytovat pouze dlouhodobé hypoteční úvěry a záruky související s hypotéčními úvěry a uzavírat některé typy derivátových transakcí k zajištění svého vlastního postavení vyplývajícího z její hypoteční úvěrové činnosti. Hypoteční dluhopisy byly hlavním zdrojem financování její úvěrové činnosti. Banka také refinancovala hypoteční úvěry poskytované jinými bankami.
(16)
V roce 2006 zavedla FHB nový strategický plán s cílem rozšířit svou bankovní činnost a síť poboček, aby rozšířila svou finanční a provozní základnu vstupem na retailový trh prostřednictvím FHB Commercial Bank. V průběhu času začala FHB prodávat různé úvěrové produkty pro retailové a firemní zákazníky a nabízet služby vedení účtů, přijímání vkladů a služby související s kartami, čímž rozšířila svůj sortiment produktů na straně pasiv.
(17)
FHB je skupina, kterou tvoří mateřská společnost, FHB Mortgage Bank Co. Plc a plně vlastněné dceřiné společnosti: FHB Commercial Bank Ltd, FHB Service Ltd, FHB Real Estate Ltd a FHB Life Annuity Real Estate Investment Ltd. Působí především na trhu hypotečních dluhopisů. Na tomto trhu má FHB podíl ve výši 23 % (2009) a je druhým největším účastníkem na maďarském trhu (po bance OTP, která má na trhu podíl 74 %). FHB má tržní podíl ve výši 4,6 % na trhu hypoték pro retailové klienty a 0,6 % v oblasti vkladů retailových klientů.
(18)
Když byla banka v březnu 2009 rekapitalizována, její bilanční suma činila 746,2 miliardy HUF. K témuž datu činil ukazatel kapitálové přiměřenosti banky 10,5 %. Kapitálová injekce ze strany státu zvýšila ukazatel kapitálové přiměřenosti FHB na konci roku 2009 na 16,1 % (vypočtené podle maďarských účetních pravidel).
1.2. SOUVISLOSTI
(19)
Maďarsko je jedním z členských států nejvíce zasažených finanční krizí. Léta nadměrných veřejných výdajů a konjunktury ve stavebnictví a spotřebě, která byla posilována úvěry, vedla k vážné nerovnováze v hospodářství již před krizí. Rozšíření úvěrů pro domácnosti vedené v eurech a švýcarských francích, jakož i přetrvávající spoléhání na vnější financování vedly k tomu, že země i její bankovní sektor jsou zvláště zranitelné vůči výkyvům hodnoty maďarského forintu, který během krize výrazně oslabil.
(20)
Finanční krize postihla Maďarsko do takové míry, že Mezinárodní měnový fond (dále jen „MMF“), Evropská unie (dále jen „EU“) a Světová banka musely v listopadu 2008 Maďarsku poskytnout mimořádné úvěry, aby se ztlumilo napětí na finančních trzích země.
(21)
V reakci na tuto závažnou poruchu v maďarském hospodářství způsobenou krizí zavedla maďarská vláda několik opatření zaměřených na podporu finančního sektoru a financovaných společně z MMF, EU a Světové banky. Opatření zahrnovala režim na podporu likvidity a záruční a rekapitalizační systém.
(22)
Režim na podporu likvidity (dále jen „režim likvidity“) zřízený maďarským zákonem o veřejném financování umožňuje likviditu ve formě úvěrů finančním institucím. Byl schválen Komisí dne 14. ledna 2009 (7) a poté několikrát prodloužen, naposledy do 31. prosince 2011 (8).
(23)
Rozhodnutím ze dne 12. února 2009 (9) Komise schválila maďarský záruční a rekapitalizační systém. V rámci tohoto systému mohl maďarský stát upsat prioritní akcie, které jsou v bankách považovány za kapitál tier 1. Rekapitalizační část systému byla několikrát prodloužena, naposledy do 31. prosince 2011.
(24)
Podle záručního a rekapitalizačního systému platí, že pokud rekapitalizace překročí 2 % rizikově vážených aktiv banky (dále jen „RVA“), maďarské orgány o tom musí nejprve uvědomit Komisi a poskytnout podrobné posouzení ohledně toho, proč se domnívají, že by tato banka měla být nadále považována v zásadě za zdravou instituci. Pokud Komise nepřijme posouzení, že je banka v zásadě zdravá, může rekapitalizace i nadále proběhnout, ale kompenzace musí být zvýšena tak, aby odrážela vyšší riziko, a do šesti měsíců od rekapitalizace musí být Komisi předložen plán restrukturalizace.
Důvody obtíží FHB
(25)
Maďarsko bylo těžce zasaženo finanční krizí, která spolu s dalšími vnitřními problémy v bankovním sektoru situaci maďarských bank ještě zhoršila.
(26)
FHB požádala o státní podporu, protože na rozdíl od mnoha jiných maďarských bank neměla mateřskou společnost v eurozóně, a proto nemohla získat levné financování poskytované Evropskou centrální bankou (dále jen „ECB“). Nástroje ECB, včetně různých repo nástrojů, byly v eurozóně k dispozici od podzimu 2008. Maďarská národní banka vytvořila nástroj počátkem roku 2010, tím se však zlepšil pouze přístup k financování v maďarských forintech, a nikoli k financování v eurech, které podle FHB bylo během nejhoršího období krize rozhodující (10).
(27)
Podle maďarských orgánů byla rekapitalizace FHB nezbytná pro zajištění platební schopnosti banky a pro překonání problémů s likviditou, kterým čelil celý bankovní sektor v Maďarsku.
III. POPIS OPATŘENÍ PODPORY
(28)
Opatření podpory udělená Maďarskem bance FHB, která jsou popsána v rozhodnutí Komise o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011, spočívají:
-
ve střednědobé státní půjčce v rámci režimu likvidity ve výši 120 miliard HUF (přibližně 410 milionů EUR) udělené dne 25. března 2009 s termínem splatnosti 11. listopadu 2012,
-
v rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF (přibližně 100 milionů EUR) ve formě nově vydaných prioritních akcií, ze kterých budou vyplaceny mimořádné dividendy, plus jedné akcie s hlasovacím právem, poskytnutých dne 31. března 2009 v rámci záručního a rekapitalizačního systému.
(29)
V dohodě o rekapitalizaci mezi Maďarskem a FHB byl stanoven vzorec pro výpočet výše státní kompenzace za akcie ve výši 10,49 %, která má být vyplacena v podobě dividend, což je v souladu s výší kompenzace v případě bank, které jsou v zásadě zdravé, stanovené v záručním a rekapitalizačním systému. Rekapitalizace představovala 9 % RVA FHB, což převyšuje 2 % práh podle záručního a rekapitalizačního systému, na jehož základě lze přijímající instituce považovat v zásadě za zdravé. Vzhledem k tomu, že opatření nebylo Komisi oznámeno před provedením, neměla Komise možnost zkontrolovat, zda by banka měla být považována v zásadě za zdravou instituci podle záručního a rekapitalizačního systému. V případě, že přijímající banka není podle záručního a rekapitalizačního systému považována za zdravou, požaduje se plán restrukturalizace a výše kompenzace musí odrážet to, že banka není považována za zdravou, a musí být vyšší, než kompenzace pro v zásadě zdravé banky.
(30)
Navzdory svým obtížím si banka během tohoto období počínala dobře: měla silnou kapitálovou pozici (CAR 10,5 % v březnu 2009) a od Moody's Investors Service (dále „Moody's“) obdržela rating Baa3, který ještě spadá do kategorie investičního stupně. V únoru 2010, tedy méně než devět měsíců od rekapitalizace, banka zpětně odkoupila státem držené prioritní akcie, ze kterých mají být vyplaceny mimořádné dividendy.
(31)
Banka rozhodla o splacení rekapitalizace na základě revidovaného konsolidovaného stávajícího a očekávaného ukazatele kapitálové přiměřenosti, s přihlédnutím k makroekonomickým prognózám použitým při plánování na rok 2010 a předpokládaným objemům, rozvahám a informacím o rizicích uvedeným ve finančním plánu banky na rok 2010. Na základě přezkumu se dospělo k závěru, že i přes globální finanční krizi byla situace banky na konci roku podstatně lepší, než se očekávalo počátkem roku 2009 v době uzavření dohody o rekapitalizaci s maďarským státem.
(32)
FHB splatila státu rekapitalizaci, ovšem nezaplatila kompenzaci, což je v rozporu s dohodou o rekapitalizaci (11). Banka však měla za to, že prioritní akcie, ze kterých budou vyplaceny mimořádné dividendy a které byly v držení státu, nezakládaly automaticky nárok na výplatu dividend a jejich priorita znamená pouze to, že banka měla před výplatou dividend z kmenových akcií nejprve zaplatit uvedené dividendy státu. Vzhledem k tomu, že kmenoví akcionáři neobdrželi žádné dividendy během období, kdy stát vlastnil prioritní akcie, ze kterých mají být vyplaceny mimořádné dividendy, neexistovala podle banky žádná povinnost prioritní dividendy vyplatit. Kromě toho FHB tvrdila, že stát stejně prioritní akcie, ze kterých mají být vyplaceny mimořádné dividendy, v okamžiku, kdy byly vyhlášeny dividendy za rok 2009, nevlastnil vzhledem k tomu, že akcie již byly předtím odkoupeny zpět.
(33)
FHB informovala Komisi, že se v roce 2010 účastnila zátěžového testu EU, který koordinoval Evropský výbor orgánů bankovního dohledu ve spolupráci s ECB a maďarským orgánem finančního dohledu. Zátěžový test byl zaměřen na kapitálovou přiměřenost, přičemž rizika spojená s likviditou nebyla přímo prověřována. Výsledky testu založené na konsolidovaných údajích ke konci roku 2009 naznačují, že FHB disponovala rezervou ve výši [více než 50] (12) milionů EUR kapitálu tier 1 v porovnání s prahovou hodnotou ve výši 6 % kapitálové přiměřenosti tier 1.
(34)
Zákonem CX z roku 2010 o změně některých zákonů v oblasti hospodářství a financí (dále jen „zákon CX z roku 2010“), který vstoupil v platnost dnem 21. srpna 2010, Maďarsko změnilo zákon CIV z roku 2008 o stabilitě systému finančního zprostředkování (dále jen „zákon o stabilizaci“). Zákonem CX z roku 2010 byl maďarskému státu zpětně poskytnut právní nárok požadovat od FHB kompenzaci za poskytnutí rekapitalizace, a to i přes to, že v době, kdy bylo na valné hromadě akcionářů FHB rozhodnuto o výplatě dividend, maďarský stát již nebyl akcionářem banky.
(35)
Dne 28. října 2010 maďarský stát a FHB podepsaly dohodu, podle níž měla FHB maďarskému státu vyplatit kompenzaci ve výši 890 milionů HUF za rekapitalizaci a úroky z prodlení ve výši 11 726 786 HUF.
(36)
Výše kompenzace byla údajně stanovena na základě podmínek režimu likvidity. Maďarské orgány uvedly, že rekapitalizace byla poskytnuta ze stejného zdroje financování jako podpora likvidity ve formě půjčky a z těchto důvodů by kompenzace za rekapitalizaci a na podporu likvidity měla být stejná. Kapitál byl bance FHB poskytnut dne 6. května 2009 a byl splacen dne 19. února 2010. Úroková sazba, která byla nakonec uplatněna, byla stejná jako úroková sazba zaplacená za půjčku ve výši přibližně 400 milionů EUR. Podle informací poskytnutých Maďarskem se výsledná měsíční průměrná úroková sazba pohybovala mezi 3,79 % a 4,08 %; aktuální částka byla vypočítávána na týdenní bázi. Podle informací poskytnutých maďarskými orgány byla celková částka kompenzace ve výši 890 milionů HUF vyplacena na konci roku 2010.
(37)
Úroky z prodlení byly účtovány v souladu s maďarskou referenční sazbou 5,97 %, kterou zveřejnila Komise (13), navýšenou o 100 bazických bodů. Úroky z prodlení byly vypočítány pro období od 21. srpna 2010, kdy vstoupil v platnost pozměněný zákon o stabilizaci, do 28. října 2010, kdy byla podepsána dohoda.
(38)
Dne 15. prosince 2011 uzavřely maďarský stát a FHB novou dohodu, na jejímž základě banka souhlasila s tím, že státu zaplatí souhrnnou částku ve výši 10,49 % z celkové výše rekapitalizace (tj. celkově 2 491 742 552 HUF). Podle této nové dohody se tak FHB zavazuje odvést státu do 31. prosince 2011 dodatečnou částku ve výši 1 601 742 552 HUF, vypočítanou jako rozdíl mezi celkovou kompenzací ve výši 890 milionů HUF uvedenou výše v bodě 36 a kompenzací, která již byla zaplacena dne 28. října 2010.
IV. PLÁN RESTRUKTURALIZACE
(39)
Dne 30. září 2010 Maďarsko předložilo Komisi aktualizovaný plán restrukturalizace FHB. Doplňkové informace o plánu restrukturalizace byly Komisi předloženy dopisem ze dne 3. října 2011. Hlavní aspekty plánu restrukturalizace byly již popsány v rozhodnutí Komise o zahájení řízení. Další prvky byly předloženy dne 3. října 2011 a jsou popsány v oddílech 4.1 až 4.3.
4.1. ŽIVOTASCHOPNOST
(40)
V roce 2010 bylo mezinárodní a domácí hospodářské prostředí v poměrně obtížné situaci, i když se objevily určité náznaky zlepšení. V roce 2010 ziskovost maďarského bankovního sektoru dalece zaostávala za předchozím rokem. Na základě zákona XC z roku 2010, který vstoupil v platnost dne 13. srpna 2010, maďarská vláda zavedla zvláštní daň pro finanční organizace dosahující celkové výše 187 miliard HUF, kterou zaplatily hlavně úvěrové instituce.
(41)
Poptávka retailových zákazníků po půjčkách byla v průběhu roku 2010 výrazně nižší; zároveň stranu nabídky oslabovaly nepříznivé změny regulačního prostředí a podmínek na trhu. Objem úvěrů poskytovaných firemním zákazníkům se v celém sektoru snížil, ačkoli některé banky, včetně FHB, své činnosti v oblasti podnikového bankovnictví rozšířily.
(42)
Nejvýznamnější událostí týkající se jak operací, tak finančních výsledků FHB byla její akvizice banky Allianz Commercial Bank Ltd (dále jen „Allianz Bank“) a dohoda o dlouhodobé strategické spolupráci mezi Allianz Hungaria Insurance Co. Ltd. (dále jen „Allianz Hungaria Insurance“) a FHB. Akvizice byla uzavřena do 30. září 2010. Zároveň byl v FBH zahájen integrační projekt s cílem sloučit Allianz Bank a FHB Commercial Bank a racionalizovat a optimalizovat operace celé skupiny (síť poboček, distribuční kanály, portfolio produktů, operace IT, organizační struktura a lidské zdroje atd.).
(43)
Akvizice příznivě ovlivnila čistý zisk skupiny FHB za rok 2010; jednorázové položky spojené s akvizicí vyvážily negativní dopad zvláštní bankovní daně, ztrát z úvěrového portfolia a zvyšující se náklady na financování. FHB dosáhla v roce 2010 celkového zisku ve výši 11,2 miliardy HUF, což ve srovnání s rokem 2009 představuje nárůst ve výši 58,9 %.
(44)
V důsledku akvizice Allianz Bank se počet retailových i podnikových bankovních účtů v FHB výrazně zvýšil, z […] v prosinci 2009 na […] v prosinci 2010 (+ […] %). Avšak kvůli velkému počtu spících účtů se objem vkladů nezvýšil úměrně, avšak zvýšil se z […] miliard HUF v prosinci 2009 na […] miliard HUF v prosinci 2010 (+[…] %). Podíl FHB na trhu v oblasti retailových a podnikových vkladů se zvýšil z […] % na […] % a z […] % na […] %. Akvizicí Allianz Bank se tak zvyšuje podíl vkladů ve skladbě finančních prostředků FHB a snižuje množství hypotečních dluhopisů z […] miliardy HUF v roce 2010 na […] miliard HUF v roce 2011.
(45)
FHB na základě odhadované konsolidované rozvahy a výkazu zisku a ztráty pro rok 2011 předpokládá, že by její ukazatel kapitálové přiměřenosti měl být v prosinci 2011 přibližně […] %. V této prognóze se zohledňuje dodatečná platba, která byla na základě dohody s maďarským státem uhrazena dne 15. prosince 2011 za rekapitalizaci provedenou v březnu 2009.
4.2. SDÍLENÍ NÁKLADŮ
(46)
Za rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF zaplatila FHB v říjnu 2010 kompenzaci ve výši 890 milionů HUF. Původně použitá úroková sazba byla stejná jako úroková sazba, která byla zaplacena za půjčku ve výši 120 miliard HUF, tedy měsíční průměrná sazba 3,79 % až 4,08 %.
(47)
V rámci nové dohody podepsané dne 15. prosince 2011 mezi FHB a maďarským státem se banka zavázala uhradit státu kompenzaci v celkové výši 2 491 742 552 HUF, což představuje 10,49 % výše rekapitalizace, jak bylo původně dohodnuto mezi bankou a státem v dohodě o rekapitalizaci.
4.3. OPATŘENÍ K OMEZENÍ NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE
(48)
Dodatečné informace poskytnuté v říjnu 2011 se konkrétně netýkaly narušení hospodářské soutěže, kromě zdůraznění skutečnosti, že i přes koupi Allianz Bank zůstává podíl FHB na trhu retailových a podnikových vkladů omezený (v případě retailových vkladů [0,7 % až 1,3 %] a podnikových vkladů [0,4 % až 0,95 %] ke dni 31. prosince 2010 a v případě retailových vkladů [0,65 % až 1,3 %] a podnikových vkladů [1 % až 1,35 %] ke dni 30. června 2011).
V. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO ŘÍZENÍ
(49)
Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, neboť se domnívala, že hlavní předpoklady, z nichž vycházely plán restrukturalizace a obchodní prognóza FHB, nebyly dostatečně odůvodněné a nezohlednily nedávnou koupi Allianz Bank ze strany FHB. Kromě toho Komise rovněž vyjádřila pochyby o dlouhodobé životaschopnosti FHB vzhledem k tomu, že má vysokou expozici vůči financování z jiných zdrojů než klientských vkladů a vůči trhu s nemovitostmi v Maďarsku.
(50)
Kromě toho Komise vzhledem k nízké úrovni kompenzace, která byla státu vyplacena v říjnu 2010 za rekapitalizaci (odpovídající průměrné úrokové sazbě 3,79 % až 4,08 % v souladu s režimem likvidity), také vyjádřila pochybnosti, zda byl vlastní příspěvek banky k její restrukturalizaci dostatečný. Odkoupení Allianz Bank a dohoda s Allianz Hungaria Insurance rovněž vyvolaly pochybnosti o tom, zda byla podpora omezena na nezbytné minimum.
(51)
Nakonec Komise měla rovněž za to, že maďarské orgány neprokázaly, že byla přijata dostatečná opatření s cílem omezit narušení hospodářské soutěže, které na trhu způsobila podpora, již FHB obdržela, zejména s ohledem na její expanzivní strategii, nedávnou akvizici Allianz Bank a nedostatečnou kompenzaci vyplacenou státu za rekapitalizaci.
VI. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(52)
Komise obdržela připomínky Sdružení maďarských hypotečních bank (dále jen „sdružení“) dne 18. července 2011. Ve svých připomínkách sdružení znovu připomnělo rozsah krize, která zasáhla maďarské hospodářství a bankovní sektor v letech 2008-2009, a zdůraznilo, že rekapitalizace FHB proběhla v důsledku obtížné makroekonomické situace vyplývající z krize. Cílem zásahu státu ve prospěch FHB bylo řešit závažná rizika, se kterými se potýkalo maďarské odvětví hypotečních úvěrů a trh hypotečních dluhopisů. Ve skutečnosti v důsledku zranitelnosti vůči výkyvům měny, posilování švýcarského franku vůči maďarskému forintu klesajícího příjmu spotřebitelů a růstu nezaměstnanosti došlo k rychlému a závažnému zhoršení kvality portfolia hypotečních úvěrů, zvýšení počtu „špatných úvěrů“ a ubývání možností financování pro banky. Tak tomu bylo zejména v případě FHB, která je financována na kapitálovém trhu.
VII. PŘIPOMÍNKY ČLENSKÉHO STÁTU
(53)
Komise obdržela připomínky maďarských orgánů dne 2. března 2011, které byly doplněny připomínkami FHB zaslanými dopisem ze dne 11. července 2011.
7.1. ŽIVOTASCHOPNOST
(54)
V reakci na pochybnosti Komise ohledně správnosti předpokladů, na nichž je postaven plán restrukturalizace banky, maďarské orgány uvedly, že finanční prognózy vycházejí z předpokladů externích odborníků a jsou v souladu s informacemi, které byly k dispozici v době, kdy byly provedeny. Pokud jde o spolehlivost, nijak se neliší od jiných finančních plánů nebo odhadů provedených FHB.
(55)
Podle maďarských orgánů je dlouhodobá životaschopnost FHB zajištěna, o čemž svědčí úspěch FHB při získávání finančních prostředků jak na peněžních, tak na kapitálových trzích: v roce 2009 FHB vydala hypoteční dluhopisy za více než 60 miliard HUF a soukromí investoři rovněž bance půjčili celkem […].
(56)
Kromě toho maďarské orgány uvádějí, že pokud jde o retailové vkladní účty, údaje naznačují, že se podíl FHB v segmentu retailových vkladů v roce 2009 zvýšil z […] % na […] %; prognóza na konec roku 2010 činí […] %. Dále se počet retailových účtů, jakož i velikost portfolia těchto účtů důsledně a dynamicky zvyšovaly, a to i přesto, že prognóza naznačovala, že v portfoliu dojde k poklesu. Proto banka a maďarské orgány nepovažují prognózy ohledně retailových vkladů a retailových účtů za příliš optimistické.
(57)
Pokud jde o likviditu, FHB může být považována za trvale stabilní, což je mimo jiné způsobeno skutečností, že musí splňovat požadavky na likviditu předepsané ratingovými agenturami. Likvidita banky byla stabilní dokonce i v nejobtížnějších obdobích krize, což bylo potvrzeno v dopise guvernéra maďarské centrální banky ministru financí ze dne 19. března 2009.
(58)
A konečně, oslabení kvality aktiv banky během krize bylo způsobeno především makroekonomickou situaci Maďarska, ztenčujícím se příjmem domácností, klesající mírou zaměstnanosti a rostoucí mírou nezaměstnanosti, a nikoli posilováním švýcarského franku vůči maďarskému forintu. Ačkoli FHB zahájila několik programů zaměřených na řešení problémů dlužníků v obtížích, kvalita úvěrového portfolia se bude trvale zlepšovat především hospodářským vzestupem a zlepšením hospodářských ukazatelů. Hospodářské výhledy maďarské centrální banky a maďarské vlády pro rok 2011 uvádějí růst hrubého domácího produktu (dále jen „HDP“), postupné zvyšování zaměstnanosti a nižší míru nezaměstnanosti, což bude pravděpodobně mít významný dopad na úvěrové portfolio FHB.
7.2. SDÍLENÍ ZÁTĚŽE
(59)
Maďarské orgány konstatují, že FHB uzavřela dohodu s Allianz Bank a Allianz Hungaria Insurance až poté, co dne 19. února 2010 zcela splatila státu částku v celkové hodnotě emitovaných akcií a splatila akcie vydané během rekapitalizace. Dohody FHB s Allianz vstoupily v platnost v červnu a červenci 2010 a akvizice proběhla v září 2010. V této době FHB neměla v držení žádné státní prostředky. FHB proto nemohla financovat akvizici z rekapitalizace splacené v únoru 2010. Přípravné analýzy a diskuse mezi FHB a Allianz byly zahájeny až poté, co byla státní půjčka vrácena. Kupní cena, kterou FHB zaplatila za Allianz Bank (při zohlednění hodnoty vlastních akcií), činila přibližně 3,3 miliardy HUF, zatímco vlastní kapitál Allianz Bank činil k 30. září 2010 téměř 14 miliard HUF. FHB tedy mohla získat Allianz Bank, aniž by potřebovala kapitál, přičemž touto transakcí se její vlastní kapitál nesnížil.
(60)
Kromě toho skutečnost, že podpora byla omezena na nezbytné minimum, se odráží v tom, že ukazatel kapitálové přiměřenosti FHB, který v roce 2008 činil 11,3 %, dosáhl cíle 12 %, který Komise schválila v rámci záručního a kapitálového systému, až po rekapitalizaci.
(61)
Maďarské orgány rovněž poznamenaly, že FHB nevyplatila dividendy několik po sobě jdoucích let a odkoupila zpět v poměru k celkové hodnotě vlastního kapitálu akcionářů pouze malou část svých akcií. Vzhledem k tomu, že částka finančních prostředků vrácená vlastníkům a akcionářům byla v minulých letech nízká, bylo zajištěno přiměřené sdílení nákladů.
7.3. OPATŘENÍ K OMEZENÍ NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE
(62)
Kromě opatření omezujících narušení hospodářské soutěže, která Komise zmiňovala ve svém rozhodnutí, maďarské orgány poukazují na další opatření vázaná na záruční a rekapitalizační systém a dohodu o rekapitalizaci mezi FHB a maďarským státem:
-
stát má zvláštní právo veta při výplatách dividend a akvizicích (14) a
-
banka musí zavést určitá omezení, pokud jde o platy, odměny a výhody jejích vyšších úředníků až do ukončení účasti maďarského státu (15).
(63)
Maďarské orgány uvádějí, že podle jejich výkladu pravidel státní podpory jsou nebo byla opatření upravující chování a jiná opatření omezující narušení hospodářské soutěže pro FBH závazná tak dlouho, dokud byl stát akcionářem banky.
(64)
Kromě opatření uvedených výše učinila FHB další závazky v bodě 3.8 dohody o rekapitalizaci, která stanoví, že rekapitalizace by měla být využita k dosažení těchto cílů:
-
FHB provede navýšení kapitálu v FHB Commercial Bank,
-
rekapitalizace přispěje ke stabilizaci maďarských trhů hypotečních cenných papírů a hypotečních úvěrů a financuje rozvoj úvěrů retailovým klientům a malým a středním podnikům,
-
rekapitalizace zlepší stabilitu FHB a posílí její aktivní účast na kapitálovém trhu, a tím přispěje i k obnovení důvěry investorů,
-
FHB se zapojí do konsolidace výše uvedených segmentů trhu,
-
FHB optimalizuje svou strukturu financování (strukturu závazků),
-
FHB rozšíří svůj soubor nástrojů, které jsou potřebné k odvrácení extrémních dopadů makroekonomických (směnný kurz) rizik na straně kapitálu.
(65)
Oproti pochybnostem, které vyjádřila Komise, rekapitalizace FHB neměla narušit hospodářskou soutěž rozšířením činností FHB Commercial Bank. Navýšení kapitálu v FHB Commercial Bank bylo závazkem přijatým v rámci dohody o rekapitalizaci. Hlavní činnost FHB Commercial Bank, která byla rovněž podpořena navýšením kapitálu ve výši 25 miliard HUF financovaným ze státní rekapitalizace, zůstala zachována. Portfolio podnikových úvěrů se soustavně rozšiřovalo, avšak nepřekročilo svůj dřívější vývoj růstu.
(66)
Podle názoru maďarských orgánů z výše uvedených skutečností vyplývá, že neexistuje žádný základ pro souhrnné posouzení opatření zaměřených na omezení narušení hospodářské soutěže ze strany Komise, ani její tvrzení, že „tato opatření jsou velmi omezená“. Proto maďarské orgány trvají na tom, že dohoda o rekapitalizaci splňovala kritéria stanovená jak v zákonu o stabilizaci, tak v příslušných sděleních Komise.
VIII. POSOUZENÍ PODPORY
8.1. EXISTENCE PODPORY
(67)
Komise již ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011 konstatovala, že jak rekapitalizace, tak podpora likvidity ve formě půjčky poskytnuté FHB představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (16). Ani maďarský stát, ani FHB nepředložily žádný argument, který by toto zjištění zpochybnil.
8.2. ZÁKONNOST PODPORY
(68)
Komise již ve svém rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011 prohlásila, že rekapitalizace ve prospěch FHB nebyla v souladu s podmínkami záručního a rekapitalizačního systému. Zejména nesplňovala požadavky, které se mají uplatnit při navýšení kapitálu, jež přesahuje 2 % rizikově vážených aktiv příjemce. Opatření tak měla být oznámena Komisi samostatně v souladu s podmínkami záručního a rekapitalizačního systému a s čl. 108 odst. 3 Smlouvy.
(69)
V důsledku toho Maďarsko v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy protiprávně poskytlo podporu ve formě rekapitalizace ve prospěch FHB.
8.3. VYČÍSLENÍ PODPORY
(70)
V souvislosti s restrukturalizací FHB je třeba zohlednit všechna opatření, která jí byla poskytnuta. Proto je třeba při posouzení slučitelnosti vzít v úvahu jak rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF, tak půjčku na likviditu ve výši 120 miliard HUF.
8.4. SLUČITELNOST PODPORY
8.4.1. Právní základ
(71)
Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí Komise ze dne 24. ledna 2011, vzhledem ke specifické situaci na finančních trzích se Komise domnívá, že opatření mohou být posouzena podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy, který stanoví, že „za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány: […] podpory, které mají […] napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. Jelikož má toto rozhodnutí posoudit podporu, kterou FHB obdržela, a její plán restrukturalizace, považuje Komise za vhodné vycházet ve svém posouzení ze sdělení o použití pravidel pro poskytování státní podpory na finanční sektor během krize (17). Především, pokud jde o plán restrukturalizace banky, bude posouzení založeno na sdělení o restrukturalizaci (18).
8.4.2. Slučitelnost plánu restrukturalizace
8.4.2.1. Obnovení dlouhodobé životaschopnosti instituce
(72)
V rozhodnutí o zahájení řízení (19) vyjádřila Komise pochybnosti o věrohodnosti předpokladů, z nichž FHB vycházela ve svých finančních výhledech. Komise zaznamenala, že v plánu restrukturalizace předloženém bankou FHB v září 2010 nebylo vysvětleno, proč jsou tyto předpoklady správné. Dále vzhledem k tomu, že finanční výhledy zřejmě nebraly v potaz důsledky koupě Allianz Bank a dohody s Allianz Hungaria Insurance, nemohla se Komise domnívat, že uvedené výhledy zůstanou platné. Komise rovněž vyjádřila pochybnosti o předpokladech banky, jež se opírají o silný růst vkladů.
(73)
Komise dále měla rovněž obavy ohledně dlouhodobé životaschopnosti banky, pokud jde o obchodní model FHB, který byl považován za ohrožený krizí likvidity kvůli své silné závislosti na financování z jiných zdrojů než klientských vkladů a malému podílu vkladů. Komise se domnívala, že plán restrukturalizace banky ze září 2010, i když se zaměřoval na kapitálový výhled, neposkytoval dostatečné podrobnosti o dlouhodobě udržitelném financování banky.
(74)
Na základě doplňkových informací o plánu restrukturalizace banky poskytnutých v říjnu 2011 Komise konstatuje, že finanční prognózy v plánu restrukturalizace ze září 2010 jsou založeny na řádných a spolehlivých předpokladech. Aktualizované informace včetně odkoupení Allianz Bank ukazují nárůst v oblasti retailových a podnikových vkladů banky, který vyplývá z účtů získaných od Allianz Bank. Tato akvizice podporuje předpoklady ohledně růstu vkladů.
(75)
Komise také vítá skutečnost, že růst vkladů přispívá k diverzifikaci zdrojů financování banky, ke snížení relativního podílu hypotečních dluhopisů ve skladbě prostředků financování banky a snížení její závislosti na financování z jiných zdrojů než klientských vkladů. Podle poskytnutých informací se podíl financování z jiných zdrojů než klientských vkladů (tj. součet vydaných dluhopisů, vklady od bank a část hypotečních dluhopisů, která není použita na refinancování půjček) vyjádřený v procentech z celkových závazků banky snížil z [35 % až 30 %] ke dni 31. prosince 2009 na [30 % - 25 %] ke dni 31. prosince 2010. V důsledku tohoto vyvážení skladby prostředků financování banky směrem k vkladům se její průměrné náklady financování (vypočtené jako úrokové náklady na celkové závazky) zlepšily z [7-6,5] bazických bodů ke dni 31. prosince 2009 na [6-5,5] bazických bodů ke dni 31. prosince 2010. Rentabilita aktiv se také zlepšila z [0,90 %-1 %] v roce 2009 na [1,05 %-1,10 %] v roce 2010. Tento pozitivní trend je potvrzen v prognóze banky, v níž se předpokládá, že se rentabilita aktiv v roce 2014 podle základního scénáře stabilizuje na [1,05 %-1,2 %] a podle scénáře nepříznivého vývoje na [0,9 % -1,05 %]. V roce 2014 by rentabilita kapitálu podle základního scénáře činila [11 %-13 %] a podle scénáře nepříznivého vývoje [10 % - 12 %].
(76)
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise rovněž vyjádřila své obavy ohledně dostatečnosti opatření, která v té době poskytly maďarské orgány k řešení expozice FHB vůči maďarském trhu s nemovitostmi a nepříznivým pohybům měny. Na základě informací předložených Maďarskem dne 9. prosince 2011 však Komise vítá, že FHB podnikla nezbytné kroky s cílem výrazně snížit svou účast na trhu hypotečních dluhopisů (20). Banka rovněž značně zvýšila svůj podíl úvěrů pro retailové klienty z [3 %-5 %] v roce 2009 na [9 %-11 %] v roce 2011. Komise dále poznamenává, že „transakce Allianz“ (21) významně přispěla k tomuto pozitivnímu trendu. Pokud jde o expozici banky vůči nepříznivým pohybům měny, je závazek FHB rozšířit svůj soubor nástrojů potřebných k odvrácení extrémních dopadů měnových rizik na straně kapitálu možné přijmout jako přiměřený k tomu, aby rozptýlil pochybnosti Komise (22), neboť poskytuje bance možnost, aby odstranila nebo zajistila své měnové riziko vyplývající z transakcí v cizích měnách.
(77)
Komise se proto domnívá, že aktualizovaný plán restrukturalizace, který přihlíží k transakci Allianz Bank, odůvodňuje konkrétní cílové hodnoty pro finanční výhledy FHB a přispívá k obnově dlouhodobé životaschopnosti banky.
8.4.2.2. Vlastní příspěvek banky (sdílení nákladů)
(78)
Komise vítá, že částka rekapitalizace byla již plně splacena státu 19. února 2010, tj. v době kratší než jeden rok, a že banka vrátila částku podpory s využitím svých vlastních zdrojů. FHB rovněž použila své vlastní finanční prostředky k zaplacení čtyř splátek střednědobé státní půjčky, které byly splatné dne 11. února 2011, 11. května 2011, 11. srpna 2011 a 11. listopadu 2011.
8.4.2.3. Omezení restrukturalizačních nákladů, kompenzace
(79)
Komise příznivě hodnotí včasné splacení částky rekapitalizace státu. Dále akvizice Allianz Bank ze strany FHB zlepšuje profil likvidity banky zvýšením částky retailových a podnikových vkladů. Tato akvizice je tak důležitým aspektem obchodního plánu banky a přispívá k její dlouhodobé ziskovosti. Nelze proto mít za to, že podpora poskytnutá FHB byla použita k rozvoji jejích činností v nových oblastech podnikání, neboť Allianz Bank i FHB působí na stejných trzích retailového a podnikového bankovnictví. V důsledku toho se Komise domnívá, že akvizice Allianz Bank Ltd ze strany FHB představuje vhodné opatření k zachování dlouhodobé životaschopnosti banky.
(80)
Komise dále konstatuje, že informace, které poskytly maďarské orgány, rozptýlily pochybnosti vyjádřené Komisí v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 24. ledna 2011 o tom, zda akvizice Allianz Bank proběhla do značné míry na náklady státu. Akvizice Allianz Bank byla uzavřena dne 30. září 2010 po vrácení rekapitalizace státu dne 19. února 2010. Pokud jde o nesplacené částky půjčky, Komise příznivě hodnotí, že banka od února 2011 již uhradila čtyři splátky půjčky (23). Komise své hodnocení nezměnila ani při zohlednění „chybějící“ kompenzace za rekapitalizaci, tj. částky, kterou FHB původně nezaplatila, jelikož tato částka činila přibližně 1,6 miliardy HUF (40. bod odůvodnění) a cena za Allianz Bank činila 3,3 miliardy HUF (60. bod odůvodnění).
(81)
Pokud jde o kompenzaci za opatření podpory, Komise příznivě hodnotí, že FHB a maďarská vláda uzavřely dne 15. prosince 2011 dohodu, na základě které FHB souhlasila se zaplacením dodatečné kompenzace státu ve výši 1,6 miliardy HUF. Kromě platby 890 milionů HUF provedené v říjnu 2010 odpovídá celková platba banky FHB za rekapitalizaci ze strany maďarského státu kompenzaci ve výši 10,49 %, což je v souladu s podmínkami uvedenými v záručním a rekapitalizačním systému.
(82)
Komise příznivě hodnotí, že banka splatila rekapitalizaci poskytnutou státem v době kratší než jeden rok (tj. banka byla rekapitalizována dne 23. března 2009 a státu byla částka vrácena dne 19. února 2010).
(83)
Střednědobá půjčka, kterou banka obdržela v rámci režimu podpory likvidity, s sebou nese kompenzaci v podobě i) zvláštního práva čerpání MMF (dále jen „ZPČ“) +345 bazických bodů nebo ii) 12měsíční mezibankovní referenční úrokové sazby (dále jen „IBOR“) +100 bazických bodů +123,5 bazických bodů (což odpovídá měsíčnímu průměru v rozmezí 3,79 % až 4,08 %), podle toho, která hodnota je vyšší, v souladu s podmínkami stanovenými v režimu likvidity.
(84)
Dohoda o střednědobé státní půjčce zajistí, že bude splácena […] počínaje dnem 11. února 2011. Podle informací předložených maďarskými orgány zaplatila FHB čtyři splátky půjčky, které byly splatné 11. února 2011, 11. května 2011, 11. srpna 2011 a 11. listopadu 2011. Komise příznivě hodnotí, že FHB dosud rychle plnila své finanční závazky, pokud jde o střednědobou půjčku. Komise nemá důvod pochybovat o tom, že půjčka bude plně a včas splacena ke dni splatnosti.
(85)
Toto posouzení potvrzuje dobrý výkon FHB, a to i přes obtíže v maďarském bankovním sektoru a relativně vysokému poměru kapitálu tier 1 (12 % na konci roku 2008, který se po rekapitalizaci v roce 2009 zvýšil na 16,9 % a udržel si vysokou úroveň 10,5 % po splacení státního kapitálu). Kapitálový požadavek pro maďarské banky činil v této době 8 %. Na rozdíl od podobných institucí byla banka schopna uchovat si svou silnou kapitálovou pozici (ukazatel kapitálové přiměřenosti 10,5 % v březnu 2009 po splacení rekapitalizace státu). Kromě toho si udržela rating agentury Moody's Baa3, který ještě spadá do kategorie investičního stupně.
(86)
Na základě těchto skutečností se Komise domnívá, že FHB zaznamenala pouze dočasné problémy, které nemají zásadní charakter. Proto se domnívá, že kompenzace, kterou banka zaplatila, je přiměřená, neboť odpovídá kompenzaci požadované od v zásadě zdravé banky.
(87)
Vzhledem k tomu, že životaschopnost banky nebyla ohrožena pokračujícími obtížemi v Maďarsku, Komise nebude požadovat zaplacení další kompenzace státu.
(88)
Kromě toho byla kompenzace poskytnutá státu bankou FHB za střednědobou půjčku (viz 84. bod odůvodnění) v souladu s podmínkami stanovenými v režimu likvidity. Komise se proto domnívá, že kompenzace za obě opatření podpory je přiměřená.
(89)
Komise rovněž příznivě hodnotí, že banka nevyplatila za roky 2009 a 2010 žádné dividendy ze svých kmenových akcií. FHB rovněž zavedla určitá omezení, pokud jde o platy, odměny a výhody svých vyšších úředníků do doby skončení účasti maďarského státu.
(90)
Komise se proto domnívá, že plán restrukturalizace zajišťuje přiměřený vlastní příspěvek banky, jejích akcionářů a vedení na náklady restrukturalizace.
8.4.2.4. Opatření určená k nápravě narušení hospodářské soutěže
(91)
Komise konstatuje, že opatření obsažená v plánu restrukturalizace banky k omezení narušení hospodářské soutěže, jsou omezená. Za prvé nejsou uskutečňována žádná strukturální opatření. Za druhé, opatření upravující v plánu restrukturalizace chování banky se použijí pouze v době, kdy má banka k dispozici kapitál vložený státem. Komise příznivě hodnotí, že FHB dosud rychle plnila své finanční závazky vyplývající ze střednědobé půjčky. Komise nemá důvod pochybovat o schopnosti banky plně a včas splatit půjčku ke dni její splatnosti. Za čtvrté, postavení FHB na trhu se od akvizice Allianz Bank (s podílem na trhu ve výši [3 %-3,3 %] před akvizicí a [3,4 %-3,6 %] po akvizici) výrazně nezměnilo, což Komisi znovu ujišťuje, že vliv této akvizice na narušení hospodářské soutěže zůstává omezený.
(92)
Opatření týkající se chování banky se omezují na následující:
-
banka nesleduje žádnou agresivní obchodní strategii,
-
banka by neměla investovat do nových oblastí podnikání, pokud tyto investice nebyly schváleny před podepsáním dohody o rekapitalizaci,
-
banka by se měla vyhnout marketingu existence státní podpory.
(93)
Komise se nedomnívá, že ostatní opatření ohledně chování banky spojená s rekapitalizací, která maďarské orgány uvedly ve své odpovědi na rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 27. ledna 2011, lze považovat za opatření, jež mají omezovat narušení hospodářské soutěže způsobené touto podporou.
(94)
Avšak vzhledem k omezené velikosti podílu FHB na trhu retailového a podnikového bankovnictví v Maďarsku ([0,9 %-1,08 %] a [0,5 %-0,9 %] případně na trhu retailových a podnikových vkladů) a vzhledem ke skutečnosti, že banka splatila kapitál vložený státem za dobu kratší než jeden rok poté, co byl poskytnut, se Komise domnívá, že narušení hospodářské soutěže zůstává omezené. Navíc vzhledem k tomu, že FHB již splatila čtyři splátky střednědobé státní půjčky v rámci režimu podpory likvidity, Komise nemá důvod pochybovat o tom, že banka splatí úvěr v plné výši a včas.
(95)
Dále byla kompenzace vyplacená státu v souladu se záručním a rekapitalizačním systémem, a je proto přiměřená, jak je stanoveno v bodu 34 sdělení o restrukturalizaci.
ZÁVĚR
(96)
Komise se domnívá, že na základě informací poskytnutých maďarskými orgány a aktualizovaného plánu restrukturalizace FHB uvedeného v oddíle IV tohoto rozhodnutí jsou realizovaná podpůrná opatření ve formě půjčky na podporu likvidity a ve formě rekapitalizace slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy a splňují požadavky obsažené ve sdělení o restrukturalizaci, pokud jde o životaschopnost, sdílení nákladů a opatření na zmírnění narušení hospodářské soutěže.
(97)
Maďarsko výjimečně souhlasilo s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato v angličtině jako jediném závazném znění,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Opatření spočívající ve střednědobé státní půjčce ve výši 120 miliard HUF (přibližně 410 milionů EUR) udělené dne 25. března 2009 s termínem splatnosti dne 11. listopadu 2012 a v rekapitalizaci ve výši 30 miliard HUF (přibližně 100 milionů EUR) ve formě prioritních akcií, ze kterých budou vyplaceny zvláštní dividendy, plus jedna akcie s hlasovacím právem poskytnuté dne 31. března 2009, která Maďarsko provedlo ve prospěch FHB Jelzálogbank Nyrt, jsou slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Maďarsku.
V Bruselu dne 22. února 2012.