EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 2012/17/EU
af 13. juni 2012
om ændring af Rådets direktiv 89/666/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/56/EF og 2009/101/EF for så vidt angår sammenkobling af centrale registre og handels- og selskabsregistre
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 50,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Virksomheder ekspanderer i stigende omfang ud over nationale grænser og udnytter de muligheder, det indre marked byder på. Grænseoverskridende grupper og mange omstruktureringer, f.eks. fusioner og spaltninger, omfatter selskaber fra forskellige medlemsstater. Der er derfor en stigende efterspørgsel efter adgang til oplysninger om selskaber i en grænseoverskridende sammenhæng. Officielle oplysninger om selskaber er imidlertid ikke altid umiddelbart tilgængelige på tværs af grænserne.
(2)
Rådets ellevte direktiv 89/666/EØF af 21. december 1989 om offentlighed vedrørende filialer oprettet i en medlemsstat af visse former for selskaber henhørende under en anden stats retsregler (3) opstiller en fortegnelse over dokumenter og oplysninger, som selskaberne skal gøre tilgængelige i deres filials register. Registrene har dog ikke nogen retlig forpligtelse til at udveksle data vedrørende udenlandske filialer. Dette medfører retsusikkerhed for tredjeparter, idet et selskabs filial fortsat vil kunne operere, selv om selskabet er slettet i registret.
(3)
Operationer som f.eks. grænseoverskridende fusioner har gjort dagligt samarbejde mellem selskabsregistre til en nødvendighed. I henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/56/EF af 26. oktober 2005 om grænseoverskridende fusioner af selskaber med begrænset ansvar (4) skal registrene samarbejde på tværs af grænserne. Der findes dog ikke etablerede kommunikationskanaler, som kan fremskynde procedurerne, hjælpe med at løse sprogproblemer og øge retssikkerheden.
(4)
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/101/EF af 16. september 2009 om samordning af de garantier, som kræves i medlemsstaterne af de i traktatens artikel 54, stk. 2, nævnte selskaber til beskyttelse af såvel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser, med det formål at gøre disse garantier lige byrdefulde (5) sikrer bl.a., at dokumenter og oplysninger i registret gøres tilgængelige i papirform eller elektronisk form. Borgere og selskaber er dog stadig nødt til at søge land for land i registret, især fordi det nuværende frivillige samarbejde mellem registrene har vist sig ikke at være tilstrækkeligt.
(5)
I Kommissionens meddelelse om en akt for det indre marked blev sammenkoblingen af centrale registre og handels- og selskabsregistre identificeret som en nødvendig foranstaltning til skabelse af et mere erhvervsvenligt retligt og skattemæssigt miljø. Sammenkoblingen skulle bidrage til at fremme det europæiske erhvervslivs konkurrenceevne ved at reducere de administrative byrder og øge retssikkerheden og dermed bidrage til at komme ud af den globale økonomiske og finansielle krise, hvilket er et af de prioriterede mål i Europa 2020-dagsordenen. Den skulle også forbedre kommunikationen på tværs af grænserne mellem registre gennem anvendelse af innovationerne inden for informations- og kommunikationsteknologi.
(6)
I konklusionerne fra Rådets samling den 25. maj 2010 om sammenkobling af selskabsregistre blev det bekræftet, at en bedre adgang til ajourførte og pålidelige oplysninger om selskaber vil kunne fremme større tillid til markedet og være med til at sætte skub i opsvinget og konkurrenceevnen for europæiske virksomheder.
(7)
Europa-Parlamentet understregede i sin beslutning af 7. september 2010 om sammenkobling af selskabsregistre (6), at projektets nyttevirkning med hensyn til den videre integration af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde kun kan udnyttes, hvis alle medlemsstaterne deltager i netværket.
(8)
I henhold til den flerårige handlingsplan for 2009-2013 vedrørende europæisk e-justice (7) skal der udvikles en europæisk e-justice-portal (»portalen«) som en europæisk elektronisk kvikskranke for retsinformation, retslige og administrative myndigheder, registre, databaser og andre tjenester, og sammenkoblingen af centrale registre og handels- og selskabsregistre anses for vigtig.
(9)
Adgangen på tværs af grænserne til forretningsoplysninger om selskaber og deres filialer oprettet i andre medlemsstater kan kun forbedres, hvis alle medlemsstaterne muliggør, at elektronisk kommunikation kan finde sted mellem registre, og overfører oplysninger til de enkelte brugere på en standardiseret måde ved hjælp af identisk indhold og interoperable teknologier i hele Unionen. Registrenes interoperabilitet bør sikres af medlemsstaternes registre (»nationale registre«) ved hjælp af tjenester, der bør udgøre grænseflader til den europæiske centrale platform (»platformen«). Platformen bør være et centraliseret sæt it-redskaber, der integrerer tjenester og bør danne en fælles grænseflade. Denne grænseflade bør bruges af alle nationale registre. Platformen bør også yde tjenester, der udgør en grænseflade til portalen, som fungerer som europæisk elektronisk kvikskranke, og til de valgfrie adgangspunkter, som medlemsstaterne har oprettet. Platformen bør kun betragtes som et instrument til sammenkobling af registre og ikke som en særskilt enhed, der har status som en juridisk person. På grundlag af unikke identifikatorer bør platformen kunne formidle oplysninger fra de enkelte medlemsstaters registre til andre medlemsstaters kompetente registre i standardmeddelelsesformat (en elektronisk form for meddelelser, der udveksles mellem it-systemer, som f.eks. xml) og på det relevante sprog.
(10)
Formålet med dette direktiv er ikke at oprette en centraliseret registerdatabase, der lagrer betydningsfulde oplysninger om selskaber. På tidspunktet for gennemførelsen af systemet til sammenkobling af centrale registre og handels- og selskabsregistre (»registersammenkoblingssystemet«), bør kun det sæt data, der er nødvendigt for, at platformen fungerer korrekt, fastlægges. Omfanget af disse data bør navnlig omfatte operationelle data, ordbøger og ordlister. Det bør fastsættes under hensyntagen til behovet for at sikre en effektiv drift af registersammenkoblingssystemet. Disse data bør bruges til at gøre det muligt for platformen at udøve sine funktioner og bør aldrig gøres offentligt tilgængelige i direkte form. Desuden bør platformen hverken ændre indholdet af de data om selskaber, der er lagret i de nationale registre, eller de oplysninger om selskaber, der overføres gennem registersammenkoblingssystemet.
(11)
Da målet med dette direktiv ikke er at harmonisere de nationale systemer for centrale handels- og selskabsregistre, har medlemsstaterne ikke pligt til at ændre deres interne registersystem, navnlig med hensyn til forvaltning og lagring af data, gebyrer, brug og offentliggørelse af oplysninger til nationale formål.
(12)
Inden for rammerne af dette direktiv vil portalen ved hjælp af platformen behandle forespørgsler fra individuelle brugere vedrørende de oplysninger om selskaber og deres filialer oprettet i andre medlemsstater, der er lagret i de nationale registre. Dette vil gøre det muligt at præsentere resultaterne af søgningerne på portalen, herunder de forklarende beskrivelser på alle de af Unionens officielle sprog, der angiver de tilgængelige oplysninger. For at øge beskyttelsen af tredjeparter i andre medlemsstater bør basisoplysninger om retsgyldigheden af dokumenter og oplysninger, som er offentliggjort i medfør af medlemsstaternes lovgivning i overensstemmelse med direktiv 2009/101/EF, være tilgængelige på portalen.
(13)
Det bør være muligt for medlemsstaterne at indføre et eller flere valgfrie adgangspunkter, som kan have en indflydelse på brugen og driften af platformen. Kommissionen bør derfor underrettes om deres oprettelse og om alle væsentlige ændringer i driften heraf, navnlig deres lukning. Sådan underretning bør på ingen måde begrænse medlemsstaternes beføjelser med hensyn til oprettelsen og driften af de valgfrie adgangspunkter.
(14)
Selskaber og deres filialer i andre medlemsstater bør have en unik identifikator, der gør en utvetydig identifikation af dem mulig inden for Unionen. Denne identifikator er bestemt til at blive anvendt til kommunikation mellem registrene gennem registersammenkoblingssystemet; selskaber og filialer bør derfor ikke være forpligtede til at angive den unikke identifikator i de breve eller bestillingssedler, der er nævnt i direktiv 89/666/EØF og 2009/101/EF. De bør fortsat anvende deres nationale registreringsnummer til deres egne kommunikationsformål.
(15)
Det bør være muligt at etablere en klar forbindelse mellem registret for et selskab og registrene for dets filialer i andre medlemsstater, der består i udveksling af oplysninger om indledning og afslutning af likvidations- eller konkursbehandling i selskabet og om selskabets sletning fra registret, hvis dette får juridiske konsekvenser i den medlemsstat, hvor selskabets register er. Selv om medlemsstaterne bør kunne bestemme, hvilke procedurer de vil anvende med hensyn til filialer registreret på deres område, bør de som minimum sikre, at afviklede selskabers filialer slettes i registret hurtigst muligt, i givet fald efter likvidation af den pågældende filial. Denne forpligtelse bør ikke gælde for filialer af selskaber, der er blevet slettet i registret, men som har en juridisk efterfølger, f.eks. i forbindelse med enhver ændring i selskabets juridiske form, en fusion eller spaltning eller en grænseoverskridende flytning af dets vedtægtsmæssige hjemsted.
(16)
Dette direktiv bør ikke finde anvendelse på en filial, der er oprettet i en medlemsstat af et selskab, som ikke henhører under retsreglerne i en medlemsstat som omhandlet i artikel 7 i direktiv 89/666/EØF.
(17)
Direktiv 2005/56/EF bør ændres for at sikre, at kommunikationen mellem registre finder sted gennem registersammenkoblingssystemet.
(18)
Medlemsstaterne bør sikre, at alle ændringer af oplysninger indført i registrene vedrørende selskaber indebærer en ajourføring af disse oplysninger uden unødig forsinkelse. Ajourføringen bør normalt offentliggøres inden 21 dage efter modtagelsen af den fuldstændige dokumentation vedrørende disse ændringer, herunder lovlighedskontrollen i henhold til national lovgivning. Denne tidsfrist på 21 dage bør forstås således, at medlemsstaterne har pligt til at gøre en rimelig indsats for at overholde den frist, der er fastsat i dette direktiv. Den bør ikke finde anvendelse på de regnskabsdokumenter, som selskaber har pligt til at fremlægge for hvert regnskabsår. Denne undtagelse er berettiget, fordi de nationale registre er overbelastede i rapporteringsperioderne. I henhold til de generelle retsprincipper, der er fælles for alle medlemsstaterne, bør tidsfristen på 21 dage suspenderes i tilfælde af force majeure.
(19)
Skulle Kommissionen beslutte at lade en tredjepart udvikle og/eller drive platformen, bør dette ske i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (8). Det bør sikres, at medlemsstaterne i passende omfang inddrages i denne proces, ved at fastsætte tekniske specifikationer med henblik på den offentlige udbudsprocedure ved hjælp af gennemførelsesretsakter vedtaget efter undersøgelsesproceduren i artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (9).
(20)
Skulle Kommissionen beslutte at lade en tredjepart drive platformen, bør der sikres kontinuitet i tjenesterne fra registersammenkoblingssystemet og et passende offentligt tilsyn med platformens funktion. Der bør ved hjælp af gennemførelsesretsakter vedtaget efter undersøgelsesproceduren i artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 vedtages nærmere regler for den operationelle drift af platformen. Medlemsstaterne bør under alle omstændigheder inddrages i hele systemets funktion gennem en regelmæssig dialog mellem Kommissionen og medlemsstaternes repræsentanter om spørgsmålene vedrørende driften af registersammenkoblingssystemet og videreudviklingen heraf.
(21)
Sammenkoblingen af centrale registre og handels- og selskabsregistre nødvendiggør koordinering af nationale systemer med forskellige tekniske karakteristika. Dette indebærer vedtagelse af tekniske foranstaltninger og specifikationer, der skal tage hensyn til forskelle mellem registrene. For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af dette direktiv bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til at behandle disse tekniske og operationelle spørgsmål. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med undersøgelsesproceduren i artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.
(22)
Dette direktiv bør ikke begrænse medlemsstaternes ret til at opkræve gebyrer for adgang til oplysninger om selskaber gennem registersammenkoblingssystemet, hvis sådanne gebyrer kræves i henhold til national lovgivning. Tekniske foranstaltninger og specifikationer for registersammenkoblingssystemet bør derfor gøre det muligt at indføre bestemmelser om betalinger. I denne henseende bør dette direktiv ikke foregribe specifikke tekniske løsninger, eftersom bestemmelserne om betalinger bør fastsættes på det tidspunkt, hvor der vedtages gennemførelsesretsakter, under hensyntagen til bredt tilgængelige onlinebetalingsfaciliteter.
(23)
Det kunne være relevant for tredjelande fremover at have mulighed for at deltage i registersammenkoblingssystemet.
(24)
En rimelig løsning med hensyn til finansieringen af registersammenkoblingssystemet indebærer, at både Unionen og dens medlemsstater deltager i finansieringen af dette system. Medlemsstaterne bør bære den finansielle byrde forbundet med tilpasning af deres nationale registre til systemet, mens de centrale elementer - platformen og portalen, der fungerer som europæisk elektronisk kvikskranke - bør finansieres over en relevant budgetpost på Unionens almindelige budget. For at supplere visse ikke-væsentlige bestemmelser i dette direktiv bør beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde delegeres til Kommissionen for så vidt angår opkrævning af gebyrer for modtagelse af selskabsoplysninger. Dette berører ikke de nationale registres mulighed for at opkræve gebyrer, men det kan medføre et ekstra gebyr til samfinansiering af platformens vedligeholdelse og funktion. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
(25)
Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (10) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (11), finder anvendelse på behandlingen af personoplysninger, herunder elektronisk fremsendelse af personoplysninger i medlemsstaterne. Enhver behandling af personoplysninger, som foretages af medlemsstaternes registre, Kommissionen og i givet fald en tredjepart, der er involveret i platformens drift, bør finde sted i overensstemmelse med disse retsakter. De gennemførelsesretsakter, der skal vedtages i forbindelse med registersammenkoblingssystemet, bør om nødvendigt sikre en sådan overholdelse, navnlig ved at fastsætte de relevante opgaver og ansvarsområder, der påhviler alle de berørte deltagere, og de organisatoriske og tekniske regler, der gælder for dem.
(26)
Registersammenkoblingssystemet kræver, at medlemsstaterne foretager de nødvendige tilpasninger, der især består i udvikling af en grænseflade, der forbinder de enkelte registre med platformen, så systemet bliver operationelt. Dette direktiv bør derfor fastsætte en udskudt frist for medlemsstaternes gennemførelse og anvendelse af bestemmelserne vedrørende dette systems tekniske drift. Denne frist bør ligge efter Kommissionens vedtagelse af alle gennemførelsesretsakterne vedrørende de tekniske foranstaltninger og specifikationer for registersammenkoblingssystemet. Tidsfristen for gennemførelsen og anvendelsen af dette direktiv for så vidt angår den tekniske drift af registersammenkoblingssystemet bør være tilstrækkelig til, at medlemsstaterne kan gennemføre de nødvendige retlige og tekniske tilpasninger for at sikre, at dette system er fuldt operationelt inden for en rimelig tidsramme.
(27)
Ifølge den fælles politiske erklæring af 28. september 2011 fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter (12), har medlemsstaterne forpligtet sig til i begrundede tilfælde at lade meddelelsen af gennemførelsesforanstaltninger ledsage af et eller flere dokumenter, der forklarer forholdet mellem et direktivs bestanddele og de tilsvarende dele i de nationale gennemførelsesinstrumenter. Lovgiver finder fremsendelse af sådanne dokumenter velbegrundet i forbindelse med nærværende direktiv.
(28)
Dette direktiv respekterer de grundlæggende rettigheder og overholder de principper, der er fastsat i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 8, hvori det fastsættes, at enhver har ret til beskyttelse af personoplysninger, der vedrører den pågældende.
(29)
Målene med dette direktiv, nemlig forbedring af adgangen til selskabsoplysninger på tværs af grænserne, sikring af, at ajourførte oplysninger opbevares i filialernes registre, og eta-blering af klare kommunikationskanaler mellem registre ved grænseoverskridende registreringer kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direktiv ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål.
(30)
Direktiv 89/666/EØF, 2005/56/EF og 2009/101/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
(31)
Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse blev hørt i overensstemmelse med artikel 28, stk. 2, i forordning (EF) nr. 45/2001 og afgav udtalelse den 6. maj 2011 (13) -
VEDTAGET DETTE DIREKTIV:
Artikel 1
Ændringer af direktiv 89/666/EØF
I direktiv 89/666/EØF foretages følgende ændringer:
1)
I artikel 1 tilføjes følgende stykker:
»3. De i artikel 2, stk. 1, omhandlede dokumenter og oplysninger skal være offentligt tilgængelige gennem det system for sammenkobling af centrale registre og handels- og selskabsregistre, der er oprettet i henhold til artikel 4a, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/101/EF af 16. september 2009 om samordning af de garantier, som kræves i medlemsstaterne af de i traktatens artikel 54, stk. 2, nævnte selskaber til beskyttelse af såvel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser, med det formål at gøre disse garantier lige byrdefulde (14) (»registersammenkoblingssystemet«). Artikel 3b og artikel 3c, stk. 1, i nævnte direktiv finder tilsvarende anvendelse.
4. Medlemsstaterne sikrer, at filialer har en unik identifikator, der gør en utvetydig identifikation af dem mulig i kommunikationen mellem registre gennem registersammenkoblingssystemet. Denne unikke identifikator skal som minimum indeholde elementer, der gør det muligt at identificere registermedlemsstaten, det oprindelige nationale register og filialnummeret i dette register og eventuelt elementer, der forhindrer identifikationsfejl.
2)
Følgende artikel indsættes:
»Artikel 5a
1. Et selskabs register skal gennem registersammenkoblingssystemet straks stille oplysninger til rådighed om indledning og afslutning af likvidations- eller konkursbehandling i selskabet og om selskabets sletning fra registret, hvis dette får juridiske konsekvenser i den medlemsstat, hvor selskabets register er.
2. En filials register skal gennem registersammenkoblingssystemet sikre, at oplysningerne, som omhandlet i stk. 1, modtages hurtigst muligt.
3. Udvekslingen af oplysninger, som omhandlet i stk. 1 og 2, skal være gebyrfri for registrene.
4. Medlemsstaterne fastlægger den procedure, der skal følges ved modtagelsen af de oplysninger, der er omhandlet i stk. 1 og 2. Sådanne procedurer skal sikre, at filialer af selskaber, der er blevet afviklet eller på anden måde slettet i registret, ligeledes slettes af registret hurtigst muligt.
5. Stk. 4, andet punktum, finder ikke anvendelse på filialer af selskaber, der er blevet slettet i registret som følge af en ændring i det pågældende selskabs juridiske form, en fusion eller spaltning eller en grænseoverskridende flytning af dets vedtægtsmæssige hjemsted.«
3)
Følgende afdeling indsættes:
»AFDELING IIIA
DATABESKYTTELSE
Artikel 11a
Behandlingen af personoplysninger i forbindelse med nærværende direktiv er underlagt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (15).
Artikel 2
Ændringer af direktiv 2005/56/EF
I direktiv 2005/56/EF foretages følgende ændringer:
1)
Artikel 13 affattes således:
»Artikel 13
Registrering
Lovgivningen i hver af de medlemsstater, som de fusionerende selskaber var underlagt, fastlægger i overensstemmelse med artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/101/EF af 16. september 2009 om samordning af de garantier, som kræves i medlemsstaterne af de i traktatens artikel 54, stk. 2, nævnte selskaber til beskyttelse af såvel selskabsdeltagernes som tredjemands interesser, med det formål at gøre disse garantier lige byrdefulde (16), for sit territoriums vedkommende de nærmere regler for offentliggørelse af gennemførelsen af den grænseoverskridende fusion i det offentlige register, hvor hvert af disse selskaber er forpligtet til at deponere sine akter.
Det register, hvor det selskab, der er resultatet af den grænseoverskridende fusion, er registreret, underretter gennem systemet med sammenkobling af centrale registre og handels- og selskabsregistre, der er oprettet i overensstemmelse med artikel 4a, stk. 2, i direktiv 2009/101/EF straks det register, hvor hvert af disse selskaber var forpligtet til at deponere sine akter, om, at den grænseoverskridende fusion har fået virkning. Slettelsen i det gamle register foretages i givet fald først ved modtagelse af denne underretning, men ikke før.
2)
Følgende artikel indsættes:
»Artikel 17a
Databeskyttelse
Behandlingen af personoplysninger i forbindelse med nærværende direktiv er underlagt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (17).
Artikel 3
Ændringer af direktiv 2009/101/EF
I direktiv 2009/101/EF foretages følgende ændringer:
1)
Følgende artikel indsættes:
»Artikel 2a
1. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at enhver ændring i de dokumenter og oplysninger, der er omhandlet i artikel 2, indføres i det kompetente register, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, første afsnit, og normalt offentliggøres i overensstemmelse med artikel 3, stk. 3 og 5, inden 21 dage efter modtagelsen af den fuldstændige dokumentation vedrørende ændringerne, herunder i givet fald den lovlighedskontrol, der kræves i henhold til national lovgivning for henlæggelse i aktmappen.
2. Stk. 1 finder ikke anvendelse på de regnskabsdokumenter, der er omhandlet i artikel 2, litra f).«
2)
I artikel 3, stk. 1, indsættes følgende afsnit:
»Medlemsstaterne sikrer, at selskaber har en unik identifikator, der gør en utvetydig identifikation af dem mulig i kommunikationen mellem registre gennem systemet med sammenkobling af centrale registre og handels- og selskabsregistre (»registersammenkoblingssystemet«), jf. artikel 4a, stk. 2. Denne unikke identifikator skal mindst indeholde elementer, der gør det muligt at identificere registermedlemsstaten, det oprindelige nationale register og selskabsnummeret i dette register og eventuelt elementer, der forhindrer identifikationsfejl.«
3)
Følgende artikler indsættes:
»Artikel 3a
1. Medlemsstaterne sikrer, at der stilles ajourførte oplysninger til rådighed, der forklarer de nationale retsregler, i henhold til hvilke tredjeparter i overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, 6 og 7, kan påberåbe sig de oplysninger og hver dokumenttype, der er nævnt i artikel 2.
2. Medlemsstaterne tilvejebringer de krævede oplysninger med henblik på offentliggørelse på den europæiske e-justice-portal (»portalen«) i overensstemmelse med portalens regler og tekniske krav.
3. Kommissionen offentliggør disse oplysninger på portalen på alle Unionens officielle sprog.
Artikel 3b
1. Elektroniske kopier af de dokumenter og oplysninger, der er omhandlet i artikel 2, skal ligeledes gøres offentligt tilgængelige gennem registersammenkoblingssystemet.
2. Medlemsstaterne sikrer, at de dokumenter og oplysninger, der er omhandlet i artikel 2, er tilgængelige gennem registersammenkoblingssystemet i standardmeddelelsesformat og er tilgængelige elektronisk. Medlemsstaterne sikrer ligeledes, at minimumssikkerhedsstandarder for dataoverførsel overholdes.
3. Kommissionen leverer en søgetjeneste på alle Unionens officielle sprog til søgning på selskaber, der er registreret i medlemsstaterne, med henblik på gennem portalen at stille følgende til rådighed:
a)
de dokumenter og oplysninger, som er omhandlet i artikel 2
b)
de forklarende beskrivelser, der findes på alle Unionens officielle sprog, som angiver disse oplysninger og dokumenttyperne.
Artikel 3c
1. De gebyrer, der opkræves for adgang til de dokumenter og oplysninger, som er omhandlet i artikel 2, gennem registersammenkoblingssystemet, må ikke overstige de dermed forbundne administrative omkostninger.
2. Medlemsstaterne sikrer gratis adgang til følgende oplysninger gennem registersammenkoblingssystemet:
a)
selskabets navn og retlige form
b)
selskabets hjemsted og den medlemsstat, hvor det er registreret, samt
c)
selskabets registreringsnummer.
Foruden disse oplysninger kan medlemsstaterne vælge at give gratis adgang til yderligere dokumenter og oplysninger.
Artikel 3d
1. Et selskabs register skal gennem registersammenkoblingssystemet straks stille oplysninger til rådighed om indledning og afslutning af likvidations- eller konkursbehandling i selskabet og om selskabets sletning fra registret, hvis dette får juridiske konsekvenser i den medlemsstat, hvor selskabets register er.
2. En filials register skal gennem registersammenkoblingssystemet sikre at oplysningerne, som omhandlet i stk. 1, modtages hurtigst muligt.
3. Udvekslingen af oplysninger, som omhandlet i stk. 1 og 2, skal være gebyrfri for registrene.«
4)
Følgende artikler indsættes:
»Artikel 4a
1. Der oprettes en europæisk central platform (»platformen«).
2. Registersammenkoblingssystemet består af:
-
medlemsstaternes registre
-
platformen
-
portalen, der fungerer som europæisk elektronisk kvikskranke.
3. Medlemsstaterne sikrer interoperabilitet mellem deres registre i registersammenkoblingssystemet via platformen.
4. Medlemsstaterne kan oprette valgfrie adgangspunkter til registersammenkoblingssystemet. De underretter hurtigst muligt Kommissionen om oprettelsen af sådanne adgangspunkter og om alle væsentlige ændringer i driften heraf.
5. Adgang til oplysninger fra registersammenkoblingssystemet sikres gennem portalen og gennem de valgfrie adgangspunkter oprettet af medlemsstaterne.
6. Oprettelsen af registersammenkoblingssystemet berører ikke gældende bilaterale aftaler, der er indgået mellem medlemsstater vedrørende udvekslingen af oplysninger om selskaber.
Artikel 4b
1. Kommissionen træffer afgørelse om at udvikle og/eller drive platformen enten selv eller gennem en tredjepart.
Beslutter Kommissionen at udvikle og/eller drive platformen gennem en tredjepart, sker valget af tredjepart og Kommissionens håndhævelse af aftalen med denne tredjepart i overensstemmelse med Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (18).
2. Beslutter Kommissionen at lade en tredjepart udvikle platformen, fastlægger den ved hjælp af gennemførelsesretsakter de tekniske specifikationer med henblik på udbudsproceduren samt varigheden af den aftale, der skal indgås med tredjeparten.
3. Beslutter Kommissionen at lade en tredjepart drive platformen, vedtager den ved hjælp af gennemførelsesretsakter de nærmere regler for den operationelle drift af platformen.
Den operationelle drift af platformen skal navnlig omfatte:
-
tilsynet med platformens funktion
-
sikkerheden og beskyttelsen af de data, der formidles og udveksles via platformen
-
koordineringen af forbindelserne mellem medlemsstaternes registre og tredjeparten.
Kommissionen fører tilsyn med platformens funktion.
4. Gennemførelsesretsakterne i stk. 2 og 3 vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 4e, stk. 2.
Artikel 4c
Ved hjælp af gennemførelsesretsakter vedtager Kommissionen følgende:
a)
den tekniske specifikation, der præciserer de elektroniske kommunikationsformer med henblik på sammenkoblingen af registre
b)
den tekniske specifikation for kommunikationsprotokollerne
c)
de tekniske foranstaltninger, der sikrer informationsteknologiske minimumssikkerhedsstandarder for kommunikation og formidling af oplysninger inden for registersammenkoblingssystemet
d)
den tekniske specifikation, der præciserer metoderne til udveksling af oplysninger mellem selskabets register og filialens register som omhandlet i artikel 3d i nærværende direktiv og artikel 5a i Rådets ellevte direktiv 89/666/EØF af 21. december 1989 om offentlighed vedrørende filialer oprettet i en medlemsstat af visse former for selskaber henhørende under en anden stats retsregler (19)
e)
den detaljerede liste over data, der skal fremsendes med henblik på udveksling af oplysninger mellem registre, som omhandlet i artikel 3d i nærværende direktiv, artikel 5a i direktiv 89/666/EØF og artikel 13 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/56/EF af 26. oktober 2005 om grænseoverskridende fusioner af selskaber med begrænset ansvar (20)
f)
den tekniske specifikation, der præciserer strukturen for standardmeddelelsesformatet med henblik på udveksling af oplysninger mellem registrene, platformen og portalen
g)
den tekniske specifikation, der definerer det sæt data, der er nødvendigt for, at platformen kan udøve sine funktioner, og metoden for lagring, brug og beskyttelse af sådanne data
h)
den tekniske specifikation, der definerer strukturen og anvendelsen af den unikke identifikator for kommunikationen mellem registre
i)
den specifikation, der definerer de tekniske driftsmetoder for registersammenkoblingssystemet for så vidt angår formidling og udveksling af oplysninger, og den specifikation, der definerer de informationsteknologiske tjenester, som platformen tilbyder, således at meddelelserne gives på det relevante sprog
j)
de harmoniserede kriterier for den søgetjeneste, som portalen tilbyder
k)
bestemmelser om betalinger under hensyntagen til de tilgængelige betalingsfaciliteter som f.eks. onlinebetalinger
l)
oplysningerne i de forklarende beskrivelser, der angiver de oplysninger og dokumenttyper, der er omhandlet i artikel 2
m)
de tekniske betingelser for adgang til de tjenester, som registersammenkoblingssystemet tilbyder
n)
den procedure og de tekniske krav, der gælder for forbindelsen mellem de valgfrie adgangspunkter og platformen.
Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 4e, stk. 2.
Kommissionen vedtager disse gennemførelsesretsakter senest den 7. juli 2015.
Artikel 4d
1. Oprettelsen og den fremtidige udvikling af platformen og de tilpasninger af portalen, der følger af dette direktiv, finansieres over Unionens almindelige budget.
2. Platformens vedligeholdelse og funktion finansieres over Unionens almindelige budget og kan samfinansieres ved hjælp af gebyrer for adgang til registersammenkoblingssystemet, der opkræves hos dets individuelle brugere. Dette stykke berører på ingen måde gebyrer på nationalt plan.
3. Ved hjælp af delegerede retsakter og i overensstemmelse med artikel 13a kan Kommissionen vedtage bestemmelser om, hvorvidt platformen skal samfinansieres via opkrævning af gebyrer, og, i givet fald, hvilket beløb der kan opkræves i gebyr fra individuelle brugere i henhold til stk. 2.
4. Gebyrer, der opkræves i henhold til stk. 2, berører ikke gebyrer, som medlemsstaterne måtte opkræve for adgang til dokumenter og oplysninger, som omhandlet i artikel 3c, stk. 1.
5. Gebyrer, der opkræves i henhold til stk. 2, opkræves ikke for adgang til de oplysninger, der er omhandlet i artikel 3c, stk. 2, litra a), b) og c).
6. Hver medlemsstat dækker udgifterne til tilpasning af sine nationale registre samt til vedligeholdelsen og funktionen heraf som følge af dette direktiv.
Artikel 4e
1. Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg, som omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (21).
2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.
5)
Følgende artikel indsættes:
»Artikel 7a
Behandlingen af personoplysninger i forbindelse med nærværende direktiv er underlagt Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (22).
6)
Følgende kapitel indsættes:
»KAPITEL 4A
DELEGEREDE RETSAKTER
Artikel 13a
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel anførte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 4d, stk. 3, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode.
3. Den i artikel 4d, stk. 3, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 4d, stk. 3, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på tre måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med tre måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.«
Artikel 4
Rapport og regelmæssig dialog
1. Kommissionen offentliggør senest fem år efter den endelige dato for anvendelsen af bestemmelserne i artikel 5, stk. 2, en rapport om, hvordan registersammenkoblingssystemet fungerer, især med hensyn til den tekniske drift og de finansielle aspekter.
2. Rapporten ledsages om nødvendigt af forslag med henblik på tilpasning af dette direktiv.
3. Kommissionen og medlemsstaternes repræsentanter mødes regelmæssigt for at drøfte spørgsmål vedrørende dette direktiv i et passende forum.
Artikel 5
Gennemførelse
1. Medlemsstaterne vedtager, offentliggør og anvender de nødvendige love og administrative bestemmelser for at efterkomme dette direktiv senest den 7. juli 2014.
2. Uanset stk. 1 vedtager, offentliggør og gennemfører medlemsstaterne senest to år efter vedtagelsen af de gennemførelsesretsakter, der er omhandlet i artikel 4c i direktiv 2009/101/EF, de nødvendige bestemmelser for at efterkomme:
-
artikel 1, stk. 3 og 4, og artikel 5a i direktiv 89/666/EØF
-
artikel 13 i direktiv 2005/56/EF
-
artikel 3, stk. 1, andet afsnit, artikel 3b, artikel 3c, artikel 3d, samt artikel 4a, stk. 3-5, i direktiv 2009/101/EF.
Ved vedtagelsen af disse gennemførelsesretsakter offentliggør Kommissionen den endelige dato for anvendelsen af de i dette stykke nævnte bestemmelser i Den Europæiske Unions Tidende.
3. De i stk. 1 nævnte foranstaltninger skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. Retningslinjer for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.
4. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.
Artikel 6
Ikrafttræden
Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 7
Adressater
Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Strasbourg, den 13. juni 2012.
SMĚRNICE EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY 2012/17/EU
ze dne 13. června 2012,
kterou se mění směrnice Rady 89/666/EHS a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/56/ES a 2009/101/ES, pokud jde o propojení ústředních, obchodních a podnikových rejstříků
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 50 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podniky stále více expandují za hranice svých států, aby využily příležitostí, které skýtá vnitřní trh. Do přeshraničních skupin a mnohých restrukturalizačních opatření, jako jsou fúze a rozdělování podniků, jsou zapojeny společnosti z různých členských států. Proto roste poptávka po přístupu k informacím o společnostech na přeshraniční úrovni. Oficiální informace o společnostech však nejsou přeshraničně vždy okamžitě dostupné.
(2)
Jedenáctá směrnice Rady 89/666/EHS ze dne 21. prosince 1989 o zveřejňování poboček vytvořených v členském státě některými formami společností řídících se právem jiného členského státu (3) stanoví seznam listin a údajů, které musí společnosti zveřejnit v rejstříku, v němž je zapsána jejich pobočka. Neexistuje však zákonná povinnost rejstříků vyměňovat si údaje týkající se zahraničních poboček. To vede k právní nejistotě třetích osob, neboť, přestože byla společnost z rejstříku vymazána, její pobočka může pokračovat ve své činnosti.
(3)
Při operacích, jako jsou přeshraniční fúze, je každodenní spolupráce mezi obchodními rejstříky nezbytností. Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/56/ES ze dne 26. října 2005 o přeshraničních fúzích kapitálových společností (4) vyžaduje přeshraniční spolupráci rejstříků. Nejsou však zřízeny žádné komunikační kanály, které by mohly urychlit postupy, pomoci překonat jazykovou bariéru a posílit právní jistotu.
(4)
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/101/ES ze dne 16. září 2009 o koordinaci ochranných opatření, která jsou na ochranu zájmů společníků a třetích osob vyžadována v členských státech od společností ve smyslu čl. 54 druhého pododstavce Smlouvy, za účelem dosažení rovnocennosti těchto opatření (5), zajišťuje mimo jiné, aby listiny a údaje zapsané v rejstříku byly přístupné v papírové nebo elektronické formě. Občané a společnosti však musí stále vyhledávat v rejstřících jednotlivých zemí především proto, že současná dobrovolná spolupráce mezi rejstříky se ukazuje být nedostatečná.
(5)
Komise ve svém sdělení o Aktu o jednotném trhu uvedla propojení ústředních, obchodních a podnikových rejstříků jako opatření nezbytné pro vytvoření právního a fiskálního prostředí, které by bylo příznivější pro podniky. Propojení by mělo přispět k posílení konkurenceschopnosti evropských podniků snížením administrativní zátěže a zvýšením právní jistoty, a tím přispět k překonání světové hospodářské a finanční krize, což je jedna z priorit strategie Evropa 2020. Měla by se tím zlepšit i přeshraniční komunikace mezi rejstříky prostřednictvím využití inovací v oblasti informačních a komunikačních technologií.
(6)
Závěry Rady o propojení obchodních rejstříků ze dne 25. května 2010 potvrdily, že lepší přístup k aktuálním a důvěryhodným informacím o společnostech by mohl podpořit větší důvěru v trh, pomoci hospodářské obnově a zvýšit konkurenceschopnost evropských podniků.
(7)
Evropský parlament ve svém usnesení o propojení obchodních rejstříků ze dne 7. září 2010 (6) zdůraznil, že tento projekt může být užitečný pro další integraci Evropského hospodářského prostoru pouze, pokud se do sítě zapojí všechny členské státy.
(8)
Víceletý akční plán v oblasti evropské e-justice na období 2009-2013 (7) se zabývá vývojem evropského portálu e-justice (dále jen "portál") jako jednotného evropského elektronického místa přístupu k právním informacím, soudním a správním institucím, rejstříkům, databázím a dalším službám a považuje propojení ústředních, obchodních a podnikových rejstříků za důležité.
(9)
Přeshraniční přístup k obchodním informacím o společnostech a jejich pobočkách otevřených v jiných členských státech lze zlepšit pouze, pokud se všechny členské státy zapojí s cílem umožnit elektronickou komunikaci mezi rejstříky a předávání standardizovaných informací jednotlivým uživatelům prostřednictvím shodného obsahu a interoperabilních technologií na celém území Unie. Interoperabilita rejstříků by měla být zajištěna tím, že rejstříky členských států (dále jen „národní rejstříky“) budou poskytovat služby, které by měly tvořit rozhraní pro evropskou centrální platformu (dále jen „platforma“). Platforma by měla být centralizovaným souborem nástrojů informační technologie integrujícím služby a měla by vytvořit společné rozhraní. Toto rozhraní by mělo být využíváno všemi národními rejstříky. Platforma by měla rovněž poskytovat služby tvořící rozhraní pro portál sloužící jako evropské elektronické přístupové místo a pro případná další přístupová místa zřízená jednotlivými členskými státy. Tuto platformu je třeba chápat pouze jako nástroj pro propojení rejstříků, a nikoliv jako samostatný subjekt s právní subjektivitou. Na základě jedinečných identifikačních kódů by měla platforma být schopna zabezpečit šíření informací z každého z rejstříků členských států do příslušných rejstříků jiných členských států ve standardním formátu zprávy (elektronická forma zpráv vyměňovaných mezi systémy informační technologie, jako například xml) a příslušné jazykové verze.
(10)
Cílem této směrnice není zřízení centralizované databáze rejstříků, v níž by byly uchovávány věcné informace o obchodních společnostech. Při zavádění systému propojení ústředních, obchodních a podnikových rejstříků (dále jen „systém propojení rejstříků“) je třeba vymezit pouze soubor údajů nezbytných pro řádné fungování platformy. K těmto údajům by měly patřit zejména provozní údaje, slovníky a glosáře. Rozsah těchto údajů by měl být vymezen rovněž s přihlédnutím k potřebě zajistit účinné fungování systému propojení rejstříků. Uvedené údaje by měly být používány k umožnění toho, aby platforma plnila své funkce, a neměly by být nikdy přímo veřejně přístupné. Platforma by navíc neměla měnit obsah údajů o obchodních společnostech, které jsou uloženy v národních rejstřících, ani informace o obchodních společnostech předané prostřednictvím systému propojení rejstříků.
(11)
Protože cílem této směrnice není harmonizovat vnitrostátní systémy ústředních, obchodních a podnikových rejstříků, nemají členské státy povinnost změnit svůj vnitřní systém rejstříků, zejména pokud jde o správu a uchovávání údajů, poplatky a využívání a zveřejňování informací pro vnitrostátní účely.
(12)
V rámci této směrnice bude portál prostřednictvím platformy zpracovávat dotazy předložené jednotlivými uživateli týkající se informací o společnostech a jejich pobočkách v jiných členských státech, jež jsou uloženy v národních rejstřících. To umožní, že se výsledky vyhledávání objeví na portálu, včetně vysvětlujících popisků ve všech úředních jazycích Unie, uvádějících poskytnuté informace. Navíc za účelem zlepšení ochrany třetích osob v jiných členských státech by měly být na portálu k dispozici základní informace o právní povaze listin a údajů zveřejněných podle právních předpisů členských států přijatých v souladu se směrnicí 2009/101/ES.
(13)
Členským státům by mělo být umožněno zřídit jedno nebo více dalších přístupových míst, jež mohou mít vliv na používání a fungování platformy. Komise by proto měla být informována o jejich zřízení a o jakýchkoliv zásadních změnách v jejich fungování, zejména o jejich uzavření. Tímto oznamováním by neměly být žádným způsobem omezeny pravomoci členských států, pokud jde o zřizování a provoz případných dalších přístupových míst.
(14)
Společnosti a jejich pobočky v jiných členských státech by měly mít jedinečný identifikační kód, který umožní jejich jednoznačnou identifikaci v Unii. Tento identifikační kód má být využíván pro komunikaci mezi rejstříky prostřednictvím systému propojení rejstříků. Proto by společnosti a pobočky neměly mít povinnost uvádět jedinečný identifikační kód v obchodních dopisech a objednávkových listech uvedených ve směrnicích 89/666/EHS a 2009/101/ES. Pro své vlastní komunikační účely by měly nadále používat své vnitrostátní registrační číslo.
(15)
Mělo by být umožněno zavést jasné propojení mezi rejstříkem společnosti a rejstříky jejích poboček v jiných členských státech, které by spočívalo ve výměně informací o zahájení a ukončení jakéhokoli likvidačního či úpadkového řízení týkajícího se společnosti a o vymazání společnosti z rejstříku, pokud to má v členském státě, ve kterém je společnost zapsaná v rejstříku, právní důsledky. Členské státy by měly mít možnost rozhodnout, jaké postupy budou uplatňovat s ohledem na pobočky registrované na jejich území, avšak měly by zajistit přinejmenším to, aby pobočky zrušené společnosti byly z rejstříku vymazány bez zbytečného prodlení, případně po likvidačním řízení týkajícím se dotčené pobočky. Tato povinnost by se neměla vztahovat na pobočky obchodních společností, které byly z rejstříku vymazány, ale mají právního nástupce, jako je tomu například v případě změny právní formy obchodní společnosti, její fúze či rozdělení nebo přemístění jejího sídla do jiného státu.
(16)
Tato směrnice by se neměla vztahovat na pobočku vytvořenou ve členském státě společností, která se neřídí právem členského státu, ve smyslu článku 7 směrnice 89/666/EHS.
(17)
Aby bylo zajištěno, že rejstříky budou komunikovat prostřednictvím systému propojení rejstříků, měla by být změněna směrnice 2005/56/ES.
(18)
Členské státy by měly zajistit, aby v případě jakýchkoliv změn informací uvedených v rejstřících a týkajících se společností byly tyto informace bez zbytečného odkladu aktualizovány. Aktualizace by měla být v běžném případě zveřejněna do 21 dnů od obdržení úplné dokumentace ohledně uvedených změn, včetně ověření souladu s vnitrostátním právem. Tato lhůta by měla být chápána tak, že je po členských státech požadováno, aby vyvinuly přiměřené úsilí pro splnění lhůty stanovené v této směrnici. Neměla by se vztahovat na dokumenty týkající se účetnictví, které musí společnosti předkládat pro každý účetní rok. Tato výjimka je odůvodněna nadměrnou zátěží vnitrostátních rejstříků během období předkládání závěrek. V souladu s obecnými právními zásadami společnými všem členským státům by měla být lhůta 21 dnů přerušena v případě vyšší moci.
(19)
Pokud se Komise rozhodne vytvořit nebo provozovat platformu prostřednictvím třetí strany, mělo by tak být učiněno v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (8). Odpovídající úroveň zapojení členských států do tohoto procesu by měla být zajištěna zavedením technických specifikací pro účely řízení o zadávání veřejných zakázek za použití prováděcích aktů přijímaných v souladu s přezkumným postupem uvedeným v článku 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (9).
(20)
Pokud se Komise rozhodne provozovat platformu prostřednictvím třetí strany, měla by být zajištěna kontinuita poskytování služeb prostřednictvím systému propojení rejstříků a řádný veřejný dohled nad fungováním platformy. Podrobná pravidla pro provozní řízení platformy by měla být přijata prostřednictvím prováděcích aktů přijímaných v souladu s přezkumným postupem uvedeným v článku 5 nařízení (EU) č. 182/2011. Zapojení členských států do fungování celého systému by mělo být v každém případě zajištěno prostřednictvím pravidelného dialogu mezi Komisí a zástupci členských států ohledně otázek týkajících se fungování systému propojení rejstříků a jeho budoucího rozvoje.
(21)
Propojení ústředních, obchodních a podnikových rejstříků vyžaduje koordinaci vnitrostátních systémů s odlišnými technickými specifikacemi. Proto je třeba přijmout technická opatření a specifikace, které by měly zohlednit rozdíly mezi rejstříky. Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení této směrnice by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci k řešení těchto technických a provozních otázek. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s přezkumným postupem podle článku 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
(22)
Tato směrnice by neměla omezovat práva členských států na vybírání poplatků za získání informací o společnostech prostřednictvím systému propojení rejstříků, jsou-li tyto poplatky podle vnitrostátního práva vyžadovány. Proto by technická opatření a specifikace systému propojení rejstříků měly umožnit zavedení různých způsobů plateb. V tomto ohledu by tato směrnice neměla předjímat žádné konkrétní technické řešení, neboť způsoby plateb by měly být stanoveny ve fázi přijímání prováděcích aktů při zohlednění široce dostupných platebních nástrojů pro platby online.
(23)
Bylo by vhodné, aby se mohly systému propojení rejstříků v budoucnu účastnit třetí země.
(24)
Spravedlivé řešení ohledně financování systému propojení rejstříků spočívá v tom, že na financování tohoto systému by se měly podílet Unie i její členské státy. Členské státy by měly nést finanční zátěž spojenou s úpravou svých národních rejstříků pro tento systém, přičemž centrální prvky (evropská centrální platforma a portál sloužící jako jednotné evropské přístupové místo) by měly být financovány z odpovídající položky souhrnného rozpočtu Unie. Za účelem doplnění jiných než podstatných prvků této směrnice by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o vybírání poplatků za získání informací o společnostech. Tímto není dotčena možnost národních rejstříků vybírat dodatečné poplatky, ale může to zahrnovat dodatečný poplatek za účelem spolufinancování údržby a provozu platformy. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předávány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(25)
Zpracování osobních údajů, včetně elektronického předávání osobních údajů v rámci členských států se řídí směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (10) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (11). Zpracování osobních údajů rejstříky členských států, Komisí a případně třetí stranou zapojenou do provozování platformy by mělo probíhat v souladu s uvedenými akty. Prováděcí akty, jež mají být přijaty ve vztahu k systému propojení rejstříků, by měly případně zajišťovat uvedený soulad, a to zejména stanovením odpovídajících úkolů a povinností všech dotčených účastníků a organizačních a technických pravidel, která se na ně vztahují.
(26)
Aby mohl být systém propojení rejstříků zprovozněn, je nutné, aby členské státy učinily nezbytné úpravy, které spočívají zejména ve vývoji rozhraní spojujícího každý rejstřík s centrální platformou. Proto by tato směrnice měla stanovit odkladnou lhůtu pro provedení a uplatnění ustanovení týkajících se technického provozu systému členskými státy. Tato lhůta by měla být stanovena tak, aby jí předcházelo přijetí všech prováděcích aktů týkajících se technických opatření a specifikací pro systém propojení rejstříků Komisí. Lhůta pro provedení a uplatňování ustanovení směrnice týkajících se technického fungování systému propojení rejstříků by měla být dostatečná tak, aby členským státům umožnila dokončení právní a technické úpravy systému nezbytné pro jeho plné zprovoznění v přiměřeném časovém rámci.
(27)
Členské státy se v souladu se Společným politickým prohlášením členských států a Komise ze dne 28. září 2011 o informativních dokumentech (12) zavázaly, že v odůvodněných případech doplní oznámení o opatřeních přijatých za účelem provedení směrnice o jeden či více dokumentů s informacemi o vztahu mezi jednotlivými prvky směrnice a příslušnými částmi vnitrostátních nástrojů přijatých za účelem provedení směrnice do vnitrostátního práva. V případě této směrnice považuje legislativní orgán předložení těchto dokumentů za odůvodněné.
(28)
Tato směrnice dodržuje základní práva a ctí zásady zakotvené v Listině základních práv Evropské unie, zejména článek 8 uvedené listiny, který stanoví, že každý má právo na ochranu osobních údajů, které se ho týkají.
(29)
Jelikož cílů této směrnice, totiž zlepšení přeshraničního přístupu k informacím o společnostech, zajištění, aby v rejstříku pobočky byly zapsány aktualizované informace, a zřízení jasných kanálů pro komunikaci mezi rejstříky při přeshraničních registracích, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinku opatření lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje tato směrnice rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.
(30)
Směrnice 89/666/EHS, 2005/56/ES a 2009/101/ES by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.
(31)
V souladu s čl. 28 odst. 2 nařízení (ES) č. 45/2001 byl konzultován evropský inspektor ochrany údajů, který své stanovisko předložil dne 6. května 2011 (13),
PŘIJALY TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Změny směrnice 89/666/EHS
Směrnice 89/666/EHS se mění takto:
1)
V článku 1 se doplňují nové odstavce, které znějí:
„3. Listiny a údaje uvedené v čl. 2 odst. 1 jsou veřejně přístupné prostřednictvím systému propojení ústředních, obchodních a podnikových rejstříků zřízeného v souladu s čl. 4a odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/101/ES ze dne 16. září 2009 o koordinaci ochranných opatření, která jsou na ochranu zájmů společníků a třetích osob vyžadována v členských státech od společností ve smyslu čl. 54 druhého pododstavce Smlouvy za účelem dosažení rovnocennosti těchto opatření (14) (dále jen „systém propojení rejstříků“). Článek 3b a čl. 3c odst. 1 uvedené směrnice se použijí obdobně.
4. Členské státy zajistí, aby byl pobočkám přidělen jedinečný identifikační kód umožňující jejich jednoznačnou identifikaci při komunikaci mezi rejstříky prostřednictvím systému propojení rejstříků. Tento jedinečný identifikační kód se skládá přinejmenším z prvků, které umožní identifikaci členského státu rejstříku, národního rejstříku původu, čísla, pod nímž je pobočka zapsána v tomto rejstříku, a bude-li to vhodné, i z dalších prvků zamezujících výskytu chyb při identifikaci.
2)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 5a
1. Rejstřík společnosti prostřednictvím systému propojení rejstříků bezodkladně zpřístupní informace o zahájení a ukončení jakéhokoli likvidačního či úpadkového řízení vůči dané společnosti a o vymazání společnosti z rejstříku, pokud to má právní důsledky v členském státě, ve kterém je společnost zapsaná v rejstříku.
2. Rejstřík pobočky prostřednictvím systému propojení rejstříků zajistí bezodkladné přijetí informací podle odstavce 1.
3. Výměna informací uvedených v odstavcích 1 a 2 je pro rejstříky bezplatná.
4. Členské státy stanoví postup při obdržení informací uvedených v odstavcích 1 a 2. Těmito postupy se zajistí, aby v případě společností, které byly zrušeny nebo z jiného důvodu vymazány z rejstříku, byly jejich pobočky bez zbytečného odkladu rovněž z rejstříku vymazány.
5. Druhá věta odstavce 4 se nepoužije na pobočky obchodních společností, které byly z rejstříku vymazány v důsledku změny právní formy dotčené obchodní společnosti sloučením či rozdělením nebo přemístění jejího sídla do jiného státu.“.
3)
Vkládá se nový oddíl, který zní:
„ODDÍL IIIA
OCHRANA ÚDAJŮ
Článek 11a
Zpracování osobních údajů prováděné v rámci této směrnice se řídí směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (15).
Článek 2
Změny směrnice 2005/56/ES
Směrnice 2005/56/ES se mění takto:
1)
Článek 13 se nahrazuje tímto:
„Článek 13
Zápis do rejstříku
Právo každého členského státu, kterým se řídily fúzující společnosti, určuje s ohledem na území daného státu, jakou formou se v souladu s článkem 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/101/ES ze dne 16. září 2009 o koordinaci ochranných opatření, která jsou na ochranu zájmů společníků a třetích osob vyžadována v členských státech od společností ve smyslu čl. 54 druhého pododstavce Smlouvy, za účelem dosažení rovnocennosti těchto opatření (16) zveřejňuje dokončení přeshraniční fúze ve veřejném rejstříku, u něhož je každá z těchto společností povinna uložit své listiny.
Rejstřík, do kterého se zapisuje společnost vzniklá přeshraniční fúzí, bezodkladně prostřednictvím systému propojení ústředních, obchodních a podnikových rejstříků, zřízeného v souladu se čl. 4a odst. 2 směrnice 2009/101/ES, oznámí rejstříku, u něhož je každá fúzující společnost povinna uložit své listiny, že přeshraniční fúze nabyla účinnosti. Výmaz dřívějšího zápisu se případně provádí při doručení tohoto oznámení, nikoliv však dříve.
2)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 17a
Ochrana údajů
Zpracování osobních údajů prováděné v rámci této směrnice se řídí směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (17).
Článek 3
Změny směrnice 2009/101/ES
Směrnice 2009/101/ES se mění takto:
1)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 2a
1. Členské státy přijmou nezbytná opatření k zajištění toho, aby veškeré změny v listinách a údajích uvedených v článku 2 byly zapsány do příslušného rejstříku uvedeného v čl. 3 odst. 1 prvním pododstavci a zveřejněny v souladu s čl. 3 odst. 3 a 5 v běžném případě do 21 dnů od obdržení úplné dokumentace týkající se těchto změn, včetně případného ověření souladu s právem, je-li vnitrostátním právem vyžadováno pro zápis.
2. Odstavec 1 se nepoužije pro účetní doklady uvedené v čl. 2 písm. f).“.
2)
V čl. 3 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Členské státy zajistí, aby byl společnostem přidělen jedinečný identifikační kód umožňující jejich jednoznačnou identifikaci při komunikaci mezi rejstříky prostřednictvím systému propojení ústředních, obchodních a podnikových rejstříků zřízeného v souladu s čl. 4a odst. 2 (dále jen „systém propojení rejstříků“). Tento jedinečný identifikační kód se skládá přinejmenším z prvků, které umožní identifikaci členského státu rejstříku, národního rejstříku původu a čísla, pod nímž je společnost zapsaná v tomto rejstříku, a bude-li to vhodné, i z dalších prvků zamezujících výskytu chyb při identifikaci.“.
3)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 3a
1. Členské státy zajistí, aby byly k dispozici aktuální informace vysvětlující ustanovení vnitrostátního práva, podle nichž se třetí osoby mohou v souladu s čl. 3 odst. 5, 6 a 7 dovolávat údajů a všech druhů listin uvedených v článku 2.
2. Členské státy poskytují informace, které musí být zveřejněny na evropském portálu e-justice (dále jen „portál“) v souladu s pravidly a technickými požadavky portálu.
3. Komise zveřejňuje tyto informace na portálu ve všech úředních jazycích Unie.
Článek 3b
1. Elektronické kopie listin a údajů uvedených v článku 2 jsou rovněž veřejně přístupné prostřednictvím systému propojení rejstříků.
2. Členské státy zajistí, aby listiny a údaje uvedené v článku 2 byly prostřednictvím systému propojení ústředních, obchodních a podnikových rejstříků k dispozici ve standardním formátu zpráv a byly elektronicky přístupné. Členské státy rovněž zajistí dodržování minimálních standardů bezpečnosti přenosu údajů.
3. Komise poskytne ve všech úředních jazycích Unie službu pro vyhledávání, pokud jde o společnosti zapsané v členských státech, s cílem zpřístupnit na portálu:
a)
listiny a údaje uvedené v článku 2;
b)
vysvětlující popisky ve všech úředních jazycích Unie uvádějící tyto údaje a druhy těchto listin.
Článek 3c
1. Poplatky za získání listin a údajů uvedených v článku 2 prostřednictvím systému propojení rejstříků nesmějí být vyšší než administrativní náklady s tím spojené.
2. Členské státy zajistí, aby následující údaje byly bezplatně dostupné prostřednictvím systému propojení rejstříků:
a)
název a právní forma společnosti;
b)
sídlo společnosti a členský stát místa zápisu společnosti do rejstříku;
c)
registrační číslo společnosti.
Kromě těchto údajů mohou členské státy rozhodnout, že budou bezplatně poskytovány i další listiny či údaje.
Článek 3d
1. Rejstřík společnosti bezodkladně zpřístupní prostřednictvím systému propojení rejstříků informace o zahájení a ukončení jakéhokoli likvidačního či úpadkového řízení vůči dané společnosti a o vymazání společnosti z rejstříku, pokud to má právní důsledky v členském státě, ve kterém je společnost zapsaná v rejstříku.
2. Rejstřík pobočky zajistí prostřednictvím systému propojení rejstříků bezodkladné přijetí informací uvedených v odstavci 1.
3. Výměna informací uvedených v odstavcích 1 a 2 je pro rejstříky bezplatná.“.
4)
Vkládají se nové články, které znějí:
„Článek 4a
1. Zřizuje se evropská centrální platforma (dále jen „platforma“).
2. Systém propojení rejstříků se skládá z:
-
rejstříků členských států,
-
platformy,
-
portálu, který slouží jako evropské elektronické přístupové místo.
3. Členské státy zajistí interoperabilitu svých rejstříků v rámci uvedeného systému propojení rejstříků prostřednictvím platformy.
4. Členské státy mohou zřídit další přístupová místa k systému propojení rejstříků. Bez zbytečného odkladu uvědomí Komisi o zřízení těchto přístupových míst a o jakýchkoli důležitých změnách v jejich fungování.
5. Přístup k informacím obsaženým v systému propojení rejstříků je zajišťován prostřednictvím portálu a prostřednictvím případných dalších přístupových míst, která mohou členské státy zřídit.
6. Zřízením systému propojení rejstříků nejsou dotčeny stávající dvoustranné dohody mezi členskými státy o výměně informací o společnostech.
Článek 4b
1. Komise rozhodne, zda vytvoří nebo bude provozovat platformu vlastními prostředky, nebo prostřednictvím třetí strany.
Pokud se Komise rozhodne vytvořit nebo provozovat platformu prostřednictvím třetí strany, probíhá výběr třetí strany a dohled nad dodržováním dohody uzavřené touto třetí stranou ze strany Komise v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (18).
2. Pokud se Komise rozhodne vytvořit platformu prostřednictvím třetí strany, stanoví prostřednictvím prováděcích aktů technické specifikace pro účely řízení o zadávání veřejných zakázek a dobu trvání dohody, která má být s uvedenou třetí stranou uzavřena.
3. Pokud se Komise rozhodne provozovat platformu prostřednictvím třetí strany, přijme prostřednictvím prováděcích aktů podrobná pravidla pro provozní řízení platformy.
Provozní řízení platformy zahrnuje zejména:
-
dohled nad fungováním platformy,
-
bezpečnost a ochranu údajů šířených a vyměňovaných pomocí platformy,
-
koordinaci vztahů mezi rejstříky členských států a třetí stranou.
Dohled nad fungováním platformy provádí Komise.
4. Prováděcí akty uvedené v odstavcích 2 a 3 se přijímají přezkumným postupem podle čl. 4e odst. 2.
Článek 4c
Komise přijímá prováděcí akty, jimiž stanoví:
a)
technické specifikace stanovící metody komunikace s využitím elektronických prostředků pro účely systému propojení rejstříků;
b)
technické specifikace komunikačních protokolů;
c)
technická opatření zajišťující minimální standardy bezpečnosti informačních technologií pro komunikaci a distribuci informací v rámci systému propojení rejstříků;
d)
technické specifikace stanovící metody výměny informací, které jsou uvedeny v článku 3d této směrnice a v článku 5a jedenácté směrnice Rady 89/666/EHS ze dne 21. prosince 1989 o zveřejňování poboček vytvořených v členském státě některými formami společností řídících se právem jiného členského státu (19), mezi rejstříkem společnosti a rejstříkem pobočky;
e)
podrobný seznam údajů, které mají být předány pro účely výměny informací, které jsou uvedeny v článku 3d této směrnice, v článku 5a směrnice 89/666/EHS a v článku 13 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/56/ES ze dne 26. října 2005 o přeshraničních fúzích kapitálových společností (20), mezi rejstříky;
f)
technické specifikace stanovící strukturu standardního formátu zprávy pro účely výměny informací mezi rejstříky, platformou a portálem;
g)
technické specifikace stanovící soubor údajů nezbytných pro to, aby platforma plnila své úkoly, jakož i způsoby uchovávání, používání a ochrany těchto údajů;
h)
technické specifikace definující strukturu a používání jedinečného identifikačního kódu pro komunikaci mezi rejstříky;
i)
technické specifikace stanovící metody fungování systému propojení rejstříků, pokud jde o šíření a výměnu informací, a specifikace stanovící služby v oblasti informačních technologií poskytované platformou, přičemž je zajištěno zasílání zpráv v příslušných jazykových verzích;
j)
harmonizovaná kritéria vyhledávací služby poskytované evropským portálem e-justice;
k)
způsoby platby s ohledem na dostupné možnosti, jako jsou například platby prostřednictvím internetu;
l)
podrobnosti o vysvětlujících popiscích uvádějících údaje a druhy listin uvedených v článku 2;
m)
technické podmínky pro přístup k službám poskytovaným systémem propojení rejstříků;
n)
postup a technické požadavky pro připojení případných dalších přístupových míst k platformě.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 4e odst. 2.
Komise přijme tyto prováděcí akty do 7. července 2015.
Článek 4d
1. Zřízení platformy, její další rozvoj a úpravy portálu, které vyžaduje tato směrnice, jsou financovány ze souhrnného rozpočtu Unie.
2. Údržba a provoz platformy jsou financovány ze souhrnného rozpočtu Unie a mohou být spolufinancovány z poplatků za přístup k systému propojení rejstříků vybíraných od jednotlivých uživatelů. Žádným ustanovením tohoto odstavce nejsou dotčeny poplatky na vnitrostátní úrovni.
3. Komise může přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 13a, jimiž přijme pravidla pro rozhodování, zda bude platforma financována formou poplatků, a pokud ano, stanoví v těchto aktech výši poplatků účtovaných jednotlivým uživatelům v souladu s odstavcem 2.
4. Poplatky uloženými podle odstavce 2 nejsou dotčeny poplatky, které členské státy případně požadují za získání listin a údajů uvedených v čl. 3c odst. 1.
5. Za získání údajů uvedených v čl. 3c odst. 2 písm. a), b) a c) nelze uložit poplatek podle odstavce 2.
6. Každý členský stát nese náklady na přizpůsobení svých národních rejstříků této směrnici a za jejich údržbu a provoz.
Článek 4e
1. Komisi je nápomocen výbor. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (21).
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
5)
Vkládá se nový článek, který zní:
„Článek 7a
Zpracování osobních údajů prováděné v rámci této směrnice se řídí směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (22).
6)
Vkládá se nová kapitola, která zní:
„KAPITOLA 4A
AKTY V PŘENESENÉ PRAVOMOCI
Článek 13a
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 4d odst. 3 je svěřena Komisi na dobu neurčitou.
3. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 4d odst. 3 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
4. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
5. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 4d odst. 3 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.“.
Článek 4
Podávání zpráv a pravidelný dialog
1. Komise nejpozději do pěti let od konečného data pro provedení ustanovení uvedených v čl. 5 odst. 2 zveřejní zprávu o fungování systému propojení rejstříků, přičemž bude posouzen zejména jeho technický provoz a finanční aspekty.
2. K uvedené zprávě se případně přiloží návrhy na změny této směrnice.
3. Komise a zástupci členských států se vhodným způsobem pravidelně setkávají za účelem projednání záležitostí upravených touto směrnicí.
Článek 5
Provedení
1. Členské státy přijmou, zveřejní a budou uplatňovat právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 7. července 2014.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, členské státy do dvou let po přijetí prováděcích aktů uvedených v článku 4c směrnice 2009/101/ES přijmou, zveřejní a budou uplatňovat ustanovení nezbytná pro dosažení souladu s:
-
článkem 1 odst. 3 a 4 a článkem 5a směrnice 89/666/EHS,
-
článkem 13 směrnice 2005/56/ES,
-
čl. 3 odst. 1 druhým pododstavcem, články 3b, 3c, 3d a čl. 4a odst. 3 až 5 směrnice 2009/101/ES.
Při přijímání uvedených prováděcích aktů Komise zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie konečné datum pro provedení ustanovení uvedených v tomto odstavci.
3. Opatření uvedená v odstavci 1 přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na tuto směrnici nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsob odkazu si stanoví členské státy.
4. Členské státy sdělí Komisi znění hlavních ustanovení vnitrostátních právních předpisů, které přijmou v oblasti působnosti této směrnice.
Článek 6
Vstup v platnost
Tato směrnice vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 7
Určení
Tato směrnice je určena členským státům.
Ve Štrasburku, 13. června 2012.