RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 464/2011
af 11. maj 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af zeolit A i pulverform med oprindelse i Bosnien-Hercegovina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag fremsat af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1)
Ved forordning (EU) nr. 1036/2010 (2) (forordningen om midlertidig told) indførte Kommissionen en midlertidig antidumpingtold på importen af zeolit A i pulverform med oprindelse i Bosnien-Hercegovina (»BiH«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 4. januar 2010 af Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. og Zeolite Mira Srl Unipersonale (»klagerne«), som tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde mere end 25 %, af den samlede EU-produktion af zeolit A i pulverform. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted, og at der blev forvoldt væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(3)
Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»fremlæggelse af de foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede om det, fik også lejlighed til at blive hørt.
(4)
Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en endelig afgørelse i sagen.
(5)
Dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. januar 2009 til den 31. december 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2005 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
(6)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at Kommissionen påtænkte at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af zeolit A i pulverform med oprindelse i BiH, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger.
(7)
De berørte parters mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning.
3. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(8)
Da der ikke er fremsat andre kommentarer til disse spørgsmål, bekræftes betragtning 12-15 i forordningen om midlertidig told.
(9)
Ud fra ovenstående konkluderes det derfor endeligt, at alle de ovenfor omhandlede typer zeolit A i pulverform anses for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
4. STIKPRØVEUDTAGNING
(10)
Den eksporterende bosniske producentgruppe (»Birac«) vendte tilbage til sin påstand fra undersøgelsens foreløbige trin, om at en EU-producent (Silkem d.o.o. eller »Silkem«), der ikke indgik i stikprøven, burde have været fuldt konsolideret i svaret på spørgeskemaet fra EU-producenten (MAL Magyar Aluminium eller »MAL«), der indgik i stikprøven, fordi de to selskaber er forretningsmæssigt forbundne. Man fremførte, at hvis denne udeladelse blev accepteret, ville det være en forskelsbehandling af EU-producenter og eksportører, idet der i tilfælde, hvor der er forretningsmæssigt forbundne eksporterende producenter beliggende i lande, som er omfattet af en antidumpingundersøgelse, skal indsendes besvarelser af spørgeskemaerne af dem alle. Birac anførte desuden, at både MAL og Silkem burde anses for at være ikke-samarbejdsvillige.
(11)
Disse påstande kan ikke accepteres. Af de grunde, der er redegjort for i betragtning 19 i forordningen om midlertidig told, har både MAL og Silkem fuldt ud samarbejdet i undersøgelsen. Der mindes om, at Silkem leverede oplysninger som besvarelse af stikprøveformularen, og at Silkem blev taget i betragtning i de makroøkonomiske indikatorer. Selskabet indgik ikke i listen over selskaber i stikprøven som følge af dets ringe størrelse. Silkem skulle derfor ikke indsende de såkaldte mikroøkonomiske data, og disse er derfor selvfølgelig ikke blevet kontrolleret. Da selskabets salg af den pågældende vare er relativt lille i sammenligning med MAL's salg, er der intet, der tyder på, at en konsolidering af Silkems data i MAL's data, ville have gjort nogen forskel.
(12)
Desuden er påstanden om forskelsbehandling mellem eksporterende producenter og EU-producenter klart ubegrundet, fordi situationerne er forskellige. På den ene side er undersøgelsen af, om der finder dumping sted, den undersøgelse, der normalt gennemføres på selskabsniveau for de selskaber, hvor Kommissionens tjenestegrene skal beregne en selskabsspecifik dumpingmargen. Desuden skal en gruppe af eksporterende producenter undersøges som en helhed, fordi der ellers er risiko for, at eksporten ville blive kanaliseret gennem den del af gruppen med den laveste toldsats. På den anden side er det målet med skadesundersøgelsen at undersøge, om EU-erhvervsgrenen som helhed lider væsentlig skade. I dette tilfælde blev EU-producenterne i stikprøven i denne undersøgelse anset for at repræsentere hele EU-produktionen med hensyn til bestemte skadesindikatorer (mikroøkonomiske indikatorer). Påstanden afvises derfor.
(13)
Birac påstod også, at et bosnisk mineselskab, forretningsmæssigt forbundet til MAL, som leverer en råvare, der bruges til den egentlige råvare (nemlig bauxit), til den pågældende EU-producent, også burde have samarbejdet i undersøgelsen. I denne forbindelse skal det bemærkes, at mineselskabet var anført i MAL's spørgeskemabesvarelse. Ligeledes blev omkostningerne til sourcing af bauxit og dets omdannelse til aluminiumtrihydrat fuldt ud rapporteret i MAL's produktionsomkostninger. MAL-gruppen har derfor fuldt ud opfyldt de rapporteringskrav, der er fastsat af Kommissionens tjenestegrene. Påstanden afvises derfor.
(14)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger til disse spørgsmål, bekræftes konklusionerne i betragtning 16-20 i forordningen om midlertidig told endeligt.
5. DUMPING
5.1. Normal værdi
(15)
Der mindes om, at den normale værdi, da der ikke forelå et repræsentativ hjemmemarkedssalg, blev beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(16)
For at beregne den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3, blev hver af de samarbejdsvillige eksporterende producenters salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) og den vejede gennemsnitlige fortjeneste ved salg af samme vare på hjemmemarkedet i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til producenternes gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. Da der ikke er separate typer af den pågældende vare eller samme vare, blev der anvendt en vægtet gennemsnitsfortjeneste. Produktionsomkostningerne og SA&G-omkostningerne blev om nødvendigt justeret, før de blev benyttet til at beregne den normale værdi og til at fastslå, om salget havde fundet sted i normal handel.
(17)
Efter de foreløbige konklusioner fremsendte Birac kommentarer til beregningen af den fortjenstmargen, der blev brugt til beregning af den normale værdi. Ifølge Birac er den anvendte metode i strid med grundforordningens artikel 2, stk. 3, fordi resultatet af i dette specifikke tilfælde at benytte fortjenstmargenen for det ikke-repræsentative hjemmemarkedssalg til at beregne den normale værdi helt svarer til at have anvendt priserne for det ikke-repræsentative hjemmemarkedssalg. Birac påstod, at en sådan usammenhængende tilgangsvinkel ikke kan have været tilsigtet ved en samlet læsning af grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6. Birac mente også, at den anvendte fortjenstmargen er urimelig og uforholdsmæssig, især i sammenligning med den målfortjeneste, der blev anvendt ved underbudsberegningen.
(18)
Birac påstod desuden, at hjemmemarkedssalget som følge af arten heraf ikke burde anses for at have fundet sted i normal handel og derfor ikke burde anvendes til at fastsætte den normale værdi.
(19)
Med hensyn til den første påstand skal det bemærkes, at den anvendte metode er i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningen og retspraksis fra WTO-afgørelser, i henhold til hvilke fortjenesten ved hjemmemarkedssalget i normal handel skal anvendes ved beregning af den normale værdi, også selv om dette salg ikke er repræsentativt. I denne specifikke sag skal det bemærkes, at fordi alt hjemmemarkedssalg var fortjentsgivende, gav beregningen af den normale værdi faktisk samme resultat, som hvis den normale værdi havde været baseret på priserne for hjemmemarkedssalg. Det skal først bemærkes, at dataene for fortjeneste og SA&G var baseret på selskabets eget hjemmemarkedssalg, som blev anset for at finde sted i normal handel. Det skal desuden bemærkes, at »rimelighed« ikke kan måles i forhold til den målfortjeneste, der blev anvendt til underbudsberegningen, idet denne fortjeneste er udtryk for situationen på EU-markedet uden dumpingimport og derfor ikke kan bruges som et ordentligt benchmark til bestemmelse af den fortjeneste, der skal anvendes ved beregning af den normale værdi. Påstanden bør derfor afvises.
(20)
For så vidt angår påstanden om, at hjemmemarkedssalget ikke burde anses for at have fundet sted i normal handel, fastslog undersøgelsen, at de data og den dokumentation, der blev leveret af Birac, udgjorde et pålideligt grundlag for bestemmelse af den normale værdi. Denne påstand blev derfor ikke fundet berettiget og blev derfor afvist.
(21)
Da der ikke foreligger andre bemærkninger til fastsættelsen af den normale værdi bekræftes den metode, der er beskrevet i betragtning 21-26 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.2. Eksportpris
(22)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende eksportprisen, bekræftes betragtning 27 og 28 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.3. Sammenligning
(23)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende den normale værdi og eksportprisen, bekræftes betragtning 29 i forordningen om midlertidig told hermed.
5.4. Dumpingmargen
(24)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende dumpingmargenen, der kunne ændre de foreløbige undersøgelsesresultater, bekræftes konklusionerne i betragtning 30-32 i forordningen om midlertidig told hermed.
6. SKADE
(25)
Der blev modtaget kommentarer til konklusionerne vedrørende skade fra visse producenter i EU, fra to brugere i EU og fra den eneste bosniske eksporterende producent.
(26)
Da disse argumenter allerede er blevet fyldestgørende behandlet i forordningen om midlertidig told, gentages de ikke i nærværende forordning.
6.1. Generelle bemærkninger
(27)
Det gøres klart i betragtning 45 og 68 i forordningen om midlertidig told, at udtrykket »EU-erhvervsgrenen« i denne undersøgelse omfatter alle producenter i Unionen. Desuden er de skadesfaktorer, på grundlag af hvilke man nåede frem til skadesresultaterne, som en regel baseret på data vedrørende EU-erhvervsgrenen. Når data vedrørende EU-erhvervsgrenen er blevet anvendt, angives dette ved henvisning til »makroøkonomiske data« som omhandlet i afsnit 5.4 i forordningen om midlertidig told. Hvor der ikke forelå oplysninger for hele EU-erhvervsgrenen, blev data fra den repræsentative stikprøve af EU-producenter imidlertid anvendt. Der er ikke modtaget kommentarer til disse spørgsmål, og de foreløbige konklusioner bekræftes dermed definitivt.
(28)
Der var dog en fejlagtig angivelse i betragtning 34 i forordningen om midlertidig told. Denne betragtning skulle have været affattes således: »Alle EU-producenter anses for at udgøre EU-erhvervsgrenen i Unionen og vil i det følgende omtales som »EU-erhvervsgrenen««, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(29)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 52-56 i forordningen om midlertidig told.
6.2. EU-forbruget
(30)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 35-38 i forordningen om midlertidig told.
6.3. Import fra det pågældende land
(31)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 39-43 i forordningen om midlertidig told.
6.4. EU-erhvervsgrenens situation
6.4.1. Skadesindikatorer
(32)
I oktober 2010 fandt der et industrielt uheld sted hos en af EU-producenterne (MAL). Tal leveret af selskabet viser imidlertid, at leverancerne af det pågældende produkt var genetableret i januar 2011. Det var derfor klart, at dette uheld ikke medførte alvorlige forsyningsproblemer på EU-markedet.
(33)
Birac hævdede, at fordi ovennævnte bosniske mineselskab, der er forretningsmæssigt forbundet med MAL, havde overskud i UP, burde Kommissionen justere MAL's produktionsomkostninger og fortjeneste i beregningen af de økonomiske indikatorer, fordi MAL's situation med hensyn til fortjeneste angiveligt blev reduceret som følge af en høj fortjeneste i selskabets forretningsmæssigt forbundne mineselskab i BiH.
(34)
Med hensyn til ovennævnte påstand skal det bemærkes, at indkøb af bauxit fra det forretningsmæssigt forbundne selskab blev foretaget mellem uafhængige selskaber. Dette spørgsmål blev behandlet ved kontrolbesøget. Da MAL købte bauxit fra både forretningsmæssigt forbundne og ikke forbundne selskaber i UP til nogenlunde samme gennemsnitspriser, fandt Kommissionen det godtgjort, at indkøb af bauxit fandt sted på forretningsmæssige vilkår, og det er derfor ikke nødvendigt at justere MAL's rentabilitetstendens, som blev anvendt til beregning af tendensen i betragtning 52 i forordningen om midlertidig told. Denne påstand blev derfor afvist.
(35)
Birac hævdede også, at idet selskabet fik visse råvarer direkte fra dets produktion af aluminiumoxid, havde det betydelige konkurrencefordele i forhold til de fleste EU-producenter, og dette skulle komme til udtryk i skadesmargenerne. Dette argument kan ikke godtages. Hvis et selskab har en konkurrencefordel, skulle dette normalt have en effekt på dets samlede dumpingberegning i form af lavere omkostninger og derfor også en lavere normal værdi. Denne type konkurrencefordel har begrebsmæssigt intet at gøre med skadesmargenen. Sidstnævnte undersøger om en toldsats lavere end dumpingmargenen ville være tilstrækkeligt til at afhjælpe skaden. Denne påstand blev derfor afvist.
(36)
Brugere i EU hævdede, at den positive udvikling i visse skadesfaktorer var blevet ignoreret i den foreløbige vurdering, der blev foretaget af Kommissionen (rentabilitet, likviditet og investeringsafkast), og anførte, at alle faktorer burde analyseres. Alle disse positive udviklingselementer er dog allerede blevet fuldt ud analyseret i skadesvurderingen. De blev taget i betragtning men blev ikke anset for at være afgørende i denne sag af de grunde, som er anført i betragtning 52-60 i forordningen om midlertidig told. Denne påstand blev derfor afvist.
(37)
Da der ikke blev fremsat yderligere bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 44-64 i forordningen om midlertidig told.
6.5. Konklusion vedrørende skade
(38)
Da der ikke følgelig er fremsat yderligere bemærkninger desangående, bekræftes konklusionerne i betragtning 65-69 i forordningen om midlertidig told.
7. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(39)
En samarbejdsvillig bruger hævdede, at analysen af årsagssammenhæng er mangelfuld, fordi Kommissionen anførte, at der blev konstateret midlertidige forbedringer for visse skadesfaktorer i UP (2009). Denne bruger var ikke enig i den af Kommissionen foretagne vurdering om, at den højere rentabilitet i 2009 i forhold til 2008 skyldtes en kortvarig midlertidig udvikling, som ikke ville gentage sig i 2010.
(40)
Med hensyn til ovenstående kommentar skal det bemærkes, at denne parts argument blot er udsagn, og at det ikke understøttes af nogen form for ny dokumentation. Kommissionens holdning er derimod understøttet af information indsendt af EU-producenterne under undersøgelsen, både i den foreløbige og den endelige fase. De oplysninger, der blev indsendt lige forud for kontrolbesøgene, blev også kontrolleret på stedet. Den af Kommissionen forventede forringelse af fortjenstmargener efter UP bekræftes også af data fra to EU-producenter for hele året 2010. Påstanden afvises derfor.
(41)
Birac anfægtede de foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende virkningen af importen fra tredjelande. Kommissionens analyse i forordningen om midlertidig told (betragtning 77), var imidlertid, at Birac var den eneste betydelige eksportør til EU-markedet. Der var praktisk talt ingen import fra andre kilder. Birac leverer ingen nye beviser i denne henseende, og påstanden afvises derfor.
(42)
En samarbejdsvillig bruger anfægtede analysen af forbrugsfaldet i forordningen om midlertidig told og citerede antidumpingundersøgelsen vedrørende katodestrålerør til farvefjernsyn som præcedens for fald i efterspørgslen (3). Det blev hævdet, at et fald i efterspørgslen i nævnte undersøgelse førte til en indstillelse af proceduren. Sagen med katodestrålerør til farvefjernsyn og nærværende undersøgelse er dog på ingen måde parallelle. I førstnævnte sag faldt forbruget drastisk, fordi det pågældende produkt blev erstattet af andre produkter. I modsætning hertil var faldet i forbruget i den nuværende undersøgelse meget begrænset (7 % som angivet i betragtning 37 og 38 i forordningen om midlertidig told). I denne forbindelse skal det også bemærkes, at udviklingen i forbruget blev yderligere behandlet i betragtning 78-80 i forordningen om midlertidig told, men den relevante samarbejdsvillige bruger kunne ikke fremlægge dokumentation til tilbagevisning af Kommissionens konklusioner. Disse påstande blev derfor afvist.
(43)
På baggrund af ovennævnte bekræftes konklusionerne i betragtning 70-92 i forordningen om midlertidig told, dvs. at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade som følge af dumpingimporten, herved.
8. UNIONENS INTERESSER
(44)
En samarbejdsvillig bruger hævdede, at Kommissionen gav vildledende oplysninger med hensyn til zeolitomkostningernes andel af de samlede omkostninger i betragtning 104 i forordningen om midlertidig told. Brugeren hævdede især, at omkostningerne til zeolit udgør mere end de 5 % af de samlede omkostninger, som angivet i nævnte betragtning. I denne forbindelse skal det bemærkes, at denne part ikke fremlagde nye data til støtte for denne påstand, mens Kommissionens konklusioner var baseret på kontrollerede oplysninger fra de samarbejdsvillige brugere. Det bemærkes, at begrebet »samlede omkostninger«, der anvendes i betragtning 104 i forordningen om midlertidig told, omfatter alle fremstillingsomkostninger plus salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger. Desuden er udsagnet »under 5 %« et gennemsnit, der omfatter både vaskepulver og vandafkalkningsprodukter samlet. Endelig bør det gøres klart, at zeolitomkostningerne i vandafkalkningsprodukter er større end i vaskepulver, men langt det største anvendelsesområde er i forbindelse med vaskepulver. Med hensyn til denne specifikke samarbejdsvillige bruger udgjorde vandafkalkningsprodukter faktisk en mindre del af omsætningen af downstreamprodukter, der anvender zeolit. Påstanden afvises derfor.
(45)
En samarbejdsvillig bruger anfægtede konklusionerne i betragtning 102 i forordningen om midlertidig told om, at Kina er en mulig alternativ forsyningskilde. Under hensyntagen til de fremsatte bemærkninger accepterer Kommissionen, at selv om nogle kinesiske varer er kommet ind på EU-markedet i UP, er det usandsynligt, at Kina i den nærmeste fremtid bliver en stor leverandør (jf. betragtning 41 ovenfor). I betragtning af den lave kapacitetsudnyttelsesgrad i Unionen for den pågældende vare fastholder Kommissionen sit synspunkt om, at der ikke er forsyningsproblemer med hensyn til den pågældende vare. Påstanden afvises derfor.
(46)
En samarbejdsvillig bruger hævdede, at hvis der blev pålagt told som følge af denne undersøgelse, ville omkostningerne til zeolit stige så meget, at dets pris til vaskepulver og vandafkalkningsprodukter også ville stige og derved få forbrugerpriserne til at stige. Dette argument bygger på den antagelse, at brugerne vil vælte prisstigningerne på zeolit som følge af en antidumpingtold over på forbrugerne. For det første mener Kommissionen, at producenterne i Unionen snarere ville få fordel af foranstaltningerne gennem øgede stordriftsfordele og ikke ved at hæve priserne (jf. betragtning 108 og 111) i forordningen om midlertidig told). Endelig, som angivet ovenfor, er andelen af omkostninger i forbindelse med zeolit i de samlede omkostninger til produktion af downstreamprodukter så ringe, at alle virkninger af tolden, selv om der sandsynligvis ikke vil være nogen virkninger, ikke ville sætte spørgsmålstegn ved den foreløbige konklusion om, at der ikke af grunde vedrørende Unionens interesser er nogen begrundelse mod en indførelse af foranstaltninger. Påstanden afvises derfor.
(47)
En samarbejdsvillig bruger hævdede, at man måske ville gå over til formler uden zeolit i selskabets vaskemidler, hvilket ville have negative konsekvenser for zeolitproducenterne i Unionen. EU-producenterne har fra oplysningerne, der er til rådighed for interesserede parter i filen »Open for Inspection by Interested Parties«, kendskab til, at der består en risiko for deres virksomhed. Der er dog ingen konkret dokumentation, der gør det muligt at evaluere den påståede virkning af dette hypotetiske skifte for EU-erhvervsgrenen. Påstanden afvises derfor.
(48)
Ovenstående punkter blev taget i betragtning i undersøgelsens endelige fase, men ændrer ikke dens hovedkonklusioner. Da der ikke er blevet fremsat yderligere bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 93-112 i forordningen om midlertidig told. Det konkluderes derfor, at der ikke er fremsat argumenter, der peger på, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger som et resultat af denne undersøgelse.
9. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
9.1. Skadestærskel
(49)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 114-116 i forordningen om midlertidig told.
9.2. Endelige foranstaltninger
(50)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade og EU's interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede dumping. Denne blev beregnet til 28,1 %.
(51)
I betragtning af ovenstående bør den endelige antidumpingtold for BiH være på 28,1 %.
10. ENDELIG OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD
(52)
I betragtning af størrelsen af den dumpingmargen, der er konstateret, og af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told, der indføres ved denne forordning.
11. FORANSTALTNINGERNES FORM
(53)
Under undersøgelsen fremsatte den eksporterende bosniske producent Alumina d.o.o. Zvornik sammen med dens forretningsmæssigt forbundne selskab i EU, Kauno Tiekimas AB, der er beliggende i Kaunas i Litauen, et pristilsagn i overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 1. Det skal bemærkes, at Fabrica glinice »Birac« for nyligt blev et holdingselskab, og at Alumina d.o.o., der er beliggende i Zvornik, forblev den eneste eksporterende producent i gruppen.
(54)
Tilsagnet blev gennemgået af Kommissionen. Det pågældende produkt er en råvare, som kun findes i én produkttype og -specifikation, og således udelukker en mulig risiko for priskompensation gennem forskellige produkttyper. Undersøgelsen viste, at al eksport til Unionen blev faktureret via det forretningsmæssigt forbundne selskab i Unionen (dvs. Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litauen). Dette forretningsmæssigt forbundne selskab sælger også andre produkter fremstillet af Birac-gruppen. Markedet for zeolit A i pulverform er imidlertid klart afgrænset, og de kunder, der køber zeolit A i pulverform, ville ikke ifølge deres natur købe andre produkter fremstillet af Birac-gruppen. Det blev derfor konkluderet, at risikoen for krydskompensation ved eventuelt salg af andre produkter til de samme kunder, var meget ringe.
(55)
Ved afgørelse 2011/279/EU (4) godtog Kommissionen pristilsagnet fra Alumina d.o.o. Zvornik og dets forretningsmæssigt forbundne selskab Kauno Tiekimas. Rådet anerkender, at pristilsagnet fjerner dumpingens skadelige virkning og begrænser risikoen for omgåelse i tilstrækkelig grad.
(56)
For at sætte Kommissionen og toldmyndighederne i stand til yderligere at overvåge Alumina d.o.o. Zvornik's og dets forretningsmæssigt forbundne selskabs overholdelse af pristilsagnet, skal fritagelsen for antidumpingtold, når ansøgningen om overgang til fri omsætning forelægges for de relevante toldmyndigheder, gøres afhængig af i) forelæggelsen af en tilsagnsfaktura, hvilket er en handelsfaktura, som mindst indeholder de i bilaget anførte elementer og fastlagte erklæring, ii) at importerede varer fremstilles, afsendes og faktureres enten direkte af Alumina d.o.o. Zvornik til den første uafhængige kunde i Unionen eller faktureres direkte af Kauno Tiekimas til den første ikke forretningsmæssigt forbundne kunde i Unionen, og iii) at de varer, der deklareres og forelægges toldmyndighederne, svarer nøjagtig til beskrivelsen på tilsagnsfakturaen. Hvis ovennævnte betingelser ikke er opfyldt, påløber den relevante antidumpingtold på tidspunktet for godtagelse af deklarationen for overgang til fri omsætning.
(57)
Hvis Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 9, tilbagetrækker godtagelsen af tilsagnet som følge af misligholdelse ved henvisning til særlige transaktioner og erklærer de relevante tilsagnsfakturaer ugyldige, påløber der et skyldigt toldbeløb på tidspunktet for accepten af deklarationen for overgang til fri omsætning.
(58)
Importører bør være opmærksomme på, at der som en normal handelsrisiko kan påløbe et skyldigt toldbeløb på tidspunktet for accept af deklarationen for overgang til fri omsætning som beskrevet i betragtning 56 og 57, også selv om et pristilsagn fra den fabrikant, som de har købt af, direkte eller indirekte, var blevet godtaget af Kommissionen.
(59)
I henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 7, bør toldmyndighederne straks underrette Kommissionen, hvis der konstateres tegn på, at tilsagnet misligholdes.
(60)
Af de grunde, der er angivet ovenfor, kan det tilsagn, der er afgivet af Alumina d.o.o. Zvornik og Kauno Tiekimas, godtages af Kommissionen. De berørte selskaber er blevet underrettet om de vigtigste kendsgerninger, betragtninger og forpligtelser, som godtagelsen er baseret på.
(61)
I tilfælde af misligholdelse eller tilbagetrækning af tilsagnet eller i tilfælde af Kommissionens tilbagetrækning af godtagelsen af tilsagnet finder den antidumpingtold, som er blevet pålagt af Rådet i overensstemmelse med artikel 9, stk. 4, automatisk anvendelse i medfør af grundforordningens artikel 8, stk. 9 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på importen af zeolit A i pulverform, også omtalt som zeolit NaA i pulverform eller zeolit 4A i pulverform, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2842 10 00 (Taric-tillægskode 2842100030) med oprindelse i Bosnien-Hercegovina.
2. Den endelige antidumpingtold frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer, fastsættes til 28,1 %.
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Importerede varer deklareret for frigivelse til fri omsætning, som faktureres af selskaber, fra hvilke Kommissionen har godtaget tilsagn, og hvis navne er anført i afgørelse 2011/279/EU, fritages for den antidumpingtold, der er pålagt ved artikel 1, under forudsætning af, at:
a)
de fremstilles, afsendes og faktureres enten direkte af Alumina d.o.o., Zvornik, Bosnien-Hercegovina, til den første uafhængige kunde i Unionen, eller faktureres direkte af selskabet Kauno Tiekimas AB, Kaunas, Litauen, til den første uafhængige kunde i Unionen,
b)
de ledsages af en tilsagnsfaktura, som er en handelsfaktura, som mindst indeholder de elementer og den erklæring, der er fastlagt i bilaget til denne forordning, og
c)
de varer, der deklareres og forelægges toldmyndighederne, svarer nøjagtigt til beskrivelsen i tilsagnsfakturaen.
2. En skyldig told påløber på det tidspunkt, hvor deklarationen for overgang til fri omsætning accepteres:
-
hver gang det med hensyn til de importerede varer som beskrevet i stk. 1 konstateres, at en eller flere af de i nævnte stykke anførte forudsætninger ikke er opfyldt, eller
-
hvis Kommissionen tilbagetrækker godtagelsen af tilsagnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 9, ved en forordning eller afgørelse, som henviser til særlige transaktioner og erklærer de relevante tilsagnsfakturaer for ugyldige.
Artikel 3
De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 1036/2010 på importen af zeolit A i pulverform, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2842 10 00 (Taric-tillægskode 2842100030), med oprindelse i Bosnien-Hercegovina, opkræves endeligt.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 11. maj 2011.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 464/2011
ze dne 11. května 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 1036/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podaly společnosti Industrias Quimicas del Ebro SA, MAL Magyar Aluminium, PQ Silicas BV, Silkem d.o.o. a Zeolite Mira Srl Unipersonale (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby zeolitu A ve formě prášku v Unii. Tento podnět obsahoval důkazy o dumpingu a podstatné újmě způsobené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení řízení.
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(3)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních zjištění“), zúčastněným stranám se některé z nich k těmto zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(4)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním.
(5)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(6)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě Komise zamýšlela doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz zeolitu A ve formě prášku pocházejícího z Bosny a Hercegoviny a konečný výběr částek zajištěných formou prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku.
(7)
Byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny ústní a písemné připomínky zúčastněných stran.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jelikož k těmto záležitostem nebyly žádné připomínky, 12. až 15. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(9)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je s konečnou platností vyvozen závěr, že všechny výše definované typy zeolitu A ve formě prášku jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
4. VÝBĚR VZORKŮ
(10)
Bosenská skupina vyvážejících výrobců („Birac“) se vrátila ke svému tvrzení z prozatímní fáze šetření, že výrobce v Unii, který nebyl zařazen do vzorku (společnost Silkem d.o.o. nebo „Silkem“), by měl být v úplnosti začleněn do odpovědi na dotazník od výrobce v Unii zařazeného do vzorku (společnost MAL Magyar Aluminium nebo „MAL“), jelikož tyto dvě společnosti jsou ve spojení. Tvrdilo se, že pokud by bylo přijato toto vynechání, znamenalo by to diskriminaci mezi výrobci a vývozci v Unii, protože v případech, kdy mají vyvážející výrobci ve spojení sídlo v zemích, kterých se týká antidumpingové šetření, požaduje se od všech těchto výrobců, aby předložili odpovědi na dotazníky. Birac dále tvrdil, že MAL i Silkem by měly být označeny za nespolupracující.
(11)
S uvedenými tvrzeními nelze souhlasit. Z důvodů objasněných v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení společnosti MAL i Silkem plně spolupracovaly při šetření. Je třeba připomenout, že společnost Silkem v odpovědi na formulář pro výběr vzorku informace poskytla a že tato společnost byla brána v úvahu, pokud jde o ukazatele makroekonomických údajů. Nebyla však uvedena na seznamu společností zařazených do vzorku kvůli své malé velikosti. Společnost Silkem proto nemusela předkládat takzvaná mikrodata a tím spíše tyto údaje nebyly ověřovány. Navíc, jelikož prodej dotčeného výrobku společností Silkem ve srovnání se společností MAL je relativně malý, nic nenasvědčuje tomu, že by konsolidace údajů o společnosti Silkem do údajů o společnosti MAL měla nějaký význam.
(12)
Údajné rozlišování mezi vyvážejícími výrobci a výrobci v Unii je zcela jasně nepodložené, jelikož situace je jiná. Na jedné straně je šetření existence dumpingu obvykle prováděno na úrovni příslušné společnosti, pro kterou musí útvary Komise vypočítat konkrétní dumpingové rozpětí. Dále se musí na skupinu vyvážejících výrobců pohlížet jako na celek, protože jinak hrozí nebezpečí, že by vývoz byl prováděn prostřednictvím té části skupiny, která má nejnižší úroveň cla. Na druhou stranu, cílem šetření o újmě je zjistit, zda výrobní odvětví Unie jako celek utrpělo podstatnou újmu. V tomto případě se předpokládalo, že výrobci v Unii zařazení do vzorku v rámci tohoto šetření představují veškerou výrobu v Unii, pokud jde o určité ukazatele újmy (mikroekonomické ukazatele). Toto tvrzení se proto zamítá.
(13)
Birac rovněž tvrdil, že Bosenská těžební společnost, která je ve spojení se společností MAL a která dodává tomuto konkrétnímu výrobci v Unii prvotní surovinu (tj. bauxit), by měla rovněž na šetření spolupracovat. V tomto ohledu se připomíná, že tato těžební společnost byla uvedena v odpovědi na dotazník, kterou předložila společnost MAL. Rovněž náklady, spojené se získáváním bauxitu a jeho přeměnou na trihydrát oxidu hlinitého, byly v plném rozsahu oznámeny jako součást nákladů na výrobu, které společnost MAL uvedla. Skupina MAL tudíž zcela splnila požadavky na podání informací stanovené útvary Komise. Toto tvrzení se proto zamítá.
(14)
Jelikož k těmto otázkám nebyly vzneseny žádné další připomínky, s konečnou platností se potvrzuje 16. až 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. DUMPING
5.1 Běžná hodnota
(15)
Je třeba připomenout, že pokud není znám reprezentativní objem domácího prodeje, byla běžná hodnota početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(16)
Za účelem početního zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k vlastním průměrným výrobním nákladům v průběhu období šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk dosažený v období šetření každým spolupracujícím vyvážejícím výrobcem u domácího prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku. Jelikož neexistují jednotlivé typy dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku, použil se vážený průměrný zisk. V případě potřeby byly výrobní náklady a prodejní, správní a režijní náklady před posouzením běžného obchodního styku a při početním zjištění běžné hodnoty upraveny.
(17)
Po poskytnutí prozatímních zjištění Birac předložil připomínky týkající se určení ziskového rozpětí použitého pro početní zjištění běžné hodnoty. Podle názoru skupiny Birac použitá metodologie porušuje čl. 2 odst. 3 základního nařízení, protože v tomto konkrétním případě je výsledek použití ziskového rozpětí nereprezentativního domácího prodeje při početním zjištění běžné hodnoty stejný, jako kdyby byly použity ceny nereprezentativního domácího prodeje. Tvrdí, že takový nekoherentní přístup nemohl být zamýšlen kombinovaným zněním čl. 2 odst. 3 a čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Má rovněž za to, že použité ziskové rozpětí není rozumné a proporcionální, zejména ve srovnání s cílovým ziskem, použitým k výpočtu prodeje pod cenou.
(18)
Birac dále tvrdí, že domácí prodej, vzhledem k jeho charakteru, by neměl být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, a proto by neměl být použit při stanovení běžné hodnoty.
(19)
Pokud jde o první tvrzení, připomíná se, že použitá metoda je v souladu s ustanoveními základního nařízení a judikaturou vycházející z rozhodnutí WTO, podle nichž se při početním zjištění běžné hodnoty musí použít zisk z prodeje v běžném obchodním styku na domácím trhu, i pokud by uvedený prodej nebyl reprezentativní. V tomto konkrétním případě je nutno připomenout, že jelikož byl veškerý domácí prodej ziskový, početní zjištění běžné hodnoty samozřejmě dospělo ke stejnému výsledku, jako kdyby byla běžná hodnota založena na cenách domácího prodeje. Nejdříve je třeba říci, že zisk a údaje o prodejních, správních a režijních nákladech byly založeny na vlastním domácím prodeji společnosti, považovaném za uskutečněný v běžném obchodním styku. Dále je třeba připomenout, že „rozumnost“ nelze posuzovat vůči cílovému zisku, použitému k výpočtu prodeje pod cenou, jelikož uvedený zisk odráží situaci na trhu EU při neexistenci dumpingového dovozu, a nemůže proto být správným měřítkem pro určení zisku, který se má použít v kontextu početního zjištění běžné hodnoty. Tvrzení by proto mělo být zamítnuto.
(20)
Pokud jde o tvrzení, že domácí prodej by neměl být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, šetření stanovilo, že údaje a důkazy poskytnuté skupinou Birac představují spolehlivý základ pro určení běžné hodnoty. Toto tvrzení tedy nebylo shledáno opodstatněným a bylo zamítnuto.
(21)
Vzhledem k tomu, že neexistují žádné další námitky týkající se určení běžné hodnoty, metodologie popsaná v 21. až 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.2 Vývozní cena
(22)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, 27. a 28. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.3 Srovnání
(23)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou, 29. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
5.4 Dumpingové rozpětí
(24)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně stanovení dumpingového rozpětí, které by změnily prozatímní zjištění, 30. až 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
6. ÚJMA
(25)
Od některých výrobců v Unii, dvou uživatelů v EU a jediného bosenského vyvážejícího výrobce byly obdrženy připomínky ke zjištěním týkajícím se újmy.
(26)
Protože už byly argumenty v úplnosti pojednány v prozatímním nařízení, nebudou již v tomto nařízení opakovány.
6.1 Obecné poznámky
(27)
Ze 45. a 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jasně vyplývá, že pojem „výrobní odvětví Unie“ v tomto šetření týká zahrnuje všechny výrobce v Unii. Navíc jsou faktory újmy, na jejichž základě se dospělo ke zjištění o újmě, zpravidla založeny na údajích vztahujících se k výrobnímu odvětví Unie. Pokud jsou použity údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku, je tento fakt určen v oddílu 5.4 prozatímního nařízení tím, že se v něm odkazuje na „makrodata“. Pokud však nebyly k dispozici informace o výrobním odvětví Unie jako celku, byly použity údaje od reprezentativního vzorku výrobců v Unii. K těmto otázkám nebyly vzneseny žádné připomínky, a prozatímní zjištění se proto definitivně potvrzují.
(28)
V 34. bodě odůvodnění prozatímního nařízení však byl uveden chybný výrok. Správné znění tohoto bodu odůvodnění mělo být: „všichni výrobci v Unii představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a dále na ně bude odkazováno jako na „výrobní odvětví Unie““.
(29)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 52. až 56. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.2 Spotřeba v Unii
(30)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 35. až 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.3 Dovoz z dotčené země
(31)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 39. až 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.4 Situace výrobního odvětví Unie
6.4.1 Ukazatele újmy
(32)
V říjnu 2010 došlo k mimořádné události v jedné továrně jednoho výrobce v Unii, společnosti MAL. Čísla, která společnost předložila, však ukazují, že její dodávky dotčeného výrobku byly v lednu 2011 obnoveny. Z toho jasně vyplývalo, že uvedená mimořádná událost neměla závažný dopad na dodávku na trh EU.
(33)
Birac tvrdil, že výše zmíněná bosenská těžební společnost, která je ve spojení se společností MAL, měla v období šetření zisky, a že by měla Komise upravit výrobní náklady a zisky společnosti MAL při výpočtech hospodářských ukazatelů, protože zisková situace společnosti MAL byla údajně redukována kvůli vysokým ziskům, kterých dosáhla s ní spojená těžební společnost v Bosně a Hercegovině.
(34)
S ohledem na výše uvedené tvrzení se podotýká, že nákup bauxitu od společnosti ve spojení probíhal za běžných tržních podmínek. Tato otázka se řešila během ověření na místě. Jelikož společnost MAL během období šetření kupovala bauxit od společností ve spojení i od společností, které nejsou ve spojení, přibližně za stejné průměrné ceny, byla Komise spokojena se zjištěním, že byl bauxit kupován za běžné tržní ceny. Z toho důvodu nejsou nutné žádné úpravy vývoje ziskovosti společnosti MAL, který byl použit při výpočtu ziskovosti uvedeném v 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(35)
Birac rovněž tvrdil, že jelikož si společnost pořizovala některé suroviny přímo ze své výroby hliníku, měla zásadní konkurenční výhodu oproti většině výrobců v Unii a tato skutečnost by měla být zohledněna v rozpětí újmy. Tento argument nelze přijmout. Pokud má společnost konkurenční výhodu, mělo by to obvykle mít účinek na celkový výpočet jejího dumpingu vzhledem k nižším nákladům, a proto i nižší běžné hodnotě. Tento druh konkurenční výhody nemá koncepčně nic společného s rozpětím újmy. Rozpětí újmy zkoumá, zda by nižší clo než je dumpingové rozpětí postačovalo k odstranění újmy. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(36)
Uživatelé v Unii tvrdili, že prozatímní posouzení Komise ignorovalo kladný vývoj určitých faktorů újmy (ziskovost, peněžní toky a návratnost investic) a že by měly být analyzovány všechny faktory. Uvedený kladný vývoj však je v posouzení újmy kompletně analyzován. Tento vývoj byl zohledněn, nebyl však v tomto případě považován za rozhodující z důvodů, které jsou uvedeny v 52. až 60. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.
(37)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 44. až 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
6.5 Závěr ohledně újmy
(38)
V souladu s výše uvedenými skutečnostmi, a protože v tomto ohledu nebyly předloženy žádné další připomínky, závěry uvedené v 65. až 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
(39)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že analýza příčin je nesprávná, jelikož Komise uvedla, že v období šetření (2009) bylo pozorováno dočasné zlepšení některých faktorů újmy. Tento uživatel nesouhlasil s hodnocením provedeným Komisí, že vyšší ziskovost dosažená v období šetření ve srovnání s rokem 2008 byla výsledkem krátkodobého dočasného vývoje, který se v roce 2010 nebude opakovat.
(40)
Pokud jde o výše uvedené podání, podotýká se, že argumenty uvedené strany jsou jednoduše výroky, které nejsou podložené žádnými novými důkazy. Stanovisko Komise je naopak podpořeno informacemi předloženými výrobci v Unii během šetření, a to jak během prozatímní, tak i během konečné fáze. Informace předložené v době předcházející inspekcím na místě tam byly později potvrzeny. Zhoršení ziskového rozpětí po období šetření předpokládané Komisí je rovněž potvrzeno údaji za celý rok 2010, které poskytli dva výrobci v Unii. Toto tvrzení se proto zamítá.
(41)
Birac napadl prozatímní zjištění týkající se dopadu dovozu ze třetích zemí. V analýze Komise v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se však uvádí, že Birac byl jediným hlavním vývozcem na trh EU. Žádný dovoz z jiných zdrojů prakticky neexistoval. Birac v tomto ohledu nepředložil žádné nové důkazy, a jeho tvrzení se proto zamítá.
(42)
Jeden spolupracující uživatel napadl analýzu uvedenou v prozatímním nařízení, která se týkala poklesu spotřeby, a citoval antidumpingové šetření týkající se barevných televizních obrazovek jakožto precedens, pokud jde o pokles poptávky (3). Tvrdil, že v uvedeném šetření vedl pokles poptávky k uzavření řízení. Mezi případem týkajícím se barevných televizních obrazovek a stávajícím šetřením však není žádná paralela. Pokud jde o případ barevných televizních obrazovek, spotřeba dramaticky poklesla, protože byl dotčený výrobek nahrazen jinými výrobky. Ve stávajícím šetření je naopak pokles spotřeby velmi mírný (7 %, jak je uvedeno v 37. a 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení). V tomto ohledu se rovněž podotýká, že vývoj spotřeby byl dále důkladně probrán v 78. až 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a dotyčný spolupracující uživatel nebyl schopen poskytnout žádné důkazy, kterými by zjištění Komise vyvrátil. Tato tvrzení se proto zamítají.
(43)
Ve světle shora uvedených skutečností se zjištění uvedená v 70. až 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že podstatná újma výrobnímu odvětví Unie byla způsobena dumpingovým dovozem, potvrzují.
8. ZÁJEM UNIE
(44)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že Komise ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení poskytla zavádějící informace týkající se významu nákladů na zeolit pro celkové náklady. Tento uživatel tvrdil zejména, že náklady na zeolit tvoří více než 5 % celkových nákladů, které jsou citovány v uvedeném bodě odůvodnění. V tomto ohledu se podotýká, že tato strana nepředložila žádné nové údaje na podporu svého tvrzení, zatímco zjištění Komise byla založena na ověřených informacích od spolupracujících uživatelů. Podotýká se, že pojem „celkové náklady“ použitý ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zahrnuje veškeré náklady na výrobu plus prodejní, správní a režijní náklady. Zmíněných „5 % méně“ navíc představuje průměr, do kterého jsou společně zahrnuty prací prostředky i změkčovače vody. Nakonec je třeba rovněž vyjasnit, že náklady na zeolit ve změkčovačích vody jsou vyšší než v pracích prostředcích, jeho zdaleka nejdůležitější použití se však týká pracích prostředků. Pokud jde o tohoto určitého spolupracujícího uživatele, představovaly změkčovače vody skutečně pouze malou část obratu jeho navazujících výrobků používajících zeolit. Toto tvrzení se proto zamítá.
(45)
Jeden spolupracující uživatel napadl zjištění 102. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že Čína představuje potenciální alternativní zdroj dodávek. S ohledem na uvedené komentáře Komise uznává, že ačkoliv někteří čínští obchodníci vstoupili během období šetření na trh EU, není pravděpodobné, že by se Čína v blízké budoucnosti stala hlavním dodavatelem (viz výše 41. bod odůvodnění). Vzhledem k využití kapacit dotčeného výrobku v Unii Komise i nadále zastává svůj názor, že pokud jde o dotčený výrobek, žádné problémy s dodávkami neexistují. Toto tvrzení se proto zamítá.
(46)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že pokud by byla v důsledku tohoto šetření uložena cla, zvýšily by se náklady na zeolit do té míry, že by se rovněž zvýšila jeho cena ve výrobcích, jako jsou prací prášky a změkčovače vody, což by zvýšilo spotřebitelské ceny. Tento argument vychází z předpokladu, že uživatelé v důsledku antidumpingového cla přenesou zvýšení cen zeolitu dále. Zaprvé je Komise toho názoru, že výrobci v Unii budou mít díky uložení opatření prospěch z větších úspor z rozsahu a ne z toho, že zvýší ceny (viz 108. až 111. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Nakonec je třeba říci, jak již bylo výše uvedeno, že jen malá část nákladů v rámci celkových nákladů na výrobu navazujících výrobků souvisí se zeolitem, takže jakýkoli důsledek cla, jakkoli nepravděpodobný, by nezpochybnil prozatímní závěr, že proti uložení opatření neexistují žádné nadřazené důvody v zájmu Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
(47)
Jeden spolupracující uživatel tvrdil, že by mohl při výrobě svých pracích prášků přejít na recept nevyužívající zeolit, což by negativně ovlivnilo výrobce zeolitu v Unii. Výrobci v Unii jsou si vědomi na základě informací ze spisu „k nahlédnutí zúčastněným stranám“, že toto riziko pro jejich podnikání existuje. Neexistují však žádné konkrétní důkazy, na jejichž základě by bylo možné zhodnotit údajný dopad tohoto hypotetického přechodu na jiný recept na výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
(48)
Výše zmíněné body byly zohledněny v konečné fázi šetření, jeho hlavní závěry však nezměnily. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, zjištění uvedená v 93. až 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují. Je tudíž učiněn závěr, že nebyly vzneseny žádné argumenty naznačující, že není v zájmu Unie uložit opatření na základě tohoto šetření.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky, zjištění uvedená v 114. až 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
9.2 Konečná opatření
(50)
S ohledem na závěry, jichž bylo dosaženo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnými souvislostmi a zájmem Unie, a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení, by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nejnižší zjištěné hodnoty rozpětí dumpingu a újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu. Byla vypočtena ve výši 28,1 %.
(51)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro Bosnu a Hercegovinu 28,1 %.
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(52)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu cla, které bylo s konečnou platností uloženo tímto nařízením.
11. PODOBA OPATŘENÍ
(53)
Během šetření nabídl bosenský vyvážející výrobce, společnost Alumina d.o.o. Zvornik, spolu s jeho společností ve spojení v Unii, Kauno Tiekimas AB se sídlem v Kaunasu (Litvě), cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Podotýká se, že v nedávné době se Fabrica glinice „Birac“ stala holdingovou společností a Alumina d.o.o., se sídlem ve Zvorniku, zůstala jediným vyvážejícím výrobcem této skupiny.
(54)
Komise nabídku zvážila. Dotčený výrobek je komoditním výrobkem, který se vyskytuje pouze v jednom druhu a v jedné specifikaci, což vylučuje možné riziko cenové kompenzace různými druhy výrobků. Šetření prokázalo, že veškerý vývoz do Unie byl fakturován prostřednictvím společnosti ve spojení v Unii (tj. společnosti Kauno Tiekimas AB v Kaunasu, Litvě). Tato společnost ve spojení prodává rovněž další výrobky vyráběné skupinou Birac. Trh se zeolitem A ve formě prášku je však jasně určen a odběratelé nakupující zeolit A ve formě prášku by přirozeně nekupovali jiné výrobky vyráběné skupinou Birac. Proto byl učiněn závěr, že riziko křížové kompenzace (kupř. prodáváním jiných výrobků stejným zákazníkům) bylo velmi nízké.
(55)
Rozhodnutím 2011/279/EU (4) Komise přijala nabídku cenového závazku od společnosti Alumina d.o.o. Zvornik a její společnosti ve spojení Kauno Tiekimas. Rada uznává, že nabídka cenového závazku odstraňuje účinky dumpingu působícího újmu a v dostatečné míře omezuje riziko obcházení.
(56)
K tomu, aby mohla Komise a celní orgány nadále účinně sledovat, zda společnost Alumina d.o.o. Zvornik a její společnost ve spojení dodržují závazek, jakmile je příslušnému celnímu orgánu předložen požadavek na propuštění zboží do volného oběhu, je osvobození od antidumpingového cla podmíněno i) předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující přinejmenším prvky uvedené v příloze a prohlášení, stanovené v této příloze, ii) tím, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno buď přímo společností Alumina d.o.o. Zvornik prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo přímo fakturováno společností Kauno Tiekimas prvnímu odběrateli v Unii, který není ve spojení, a iii) tím, že zboží deklarované a prezentované celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře. Pokud nejsou tyto podmínky splněny, bude k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu uloženo příslušné antidumpingové clo.
(57)
Jakmile Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku následkem jeho porušení s odkazem na konkrétní transakce a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vzniká k okamžiku přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu celní dluh.
(58)
Dovozci by si měli být vědomi, že jako běžné obchodní riziko může k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu vzniknout celní dluh, jak je popsáno v 56. a 57. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od kterého přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat.
(59)
Podle čl. 14 odst. 7 základního nařízení by celní orgány měly bezodkladně uvědomit Komisi, kdykoli zjistí jakékoli skutečnosti poukazující na porušení závazku.
(60)
Z výše uvedených důvodů považuje Komise závazek nabídnutý společností Alumina d.o.o. Zvornik a společností Kauno Tiekimas za přijatelný. Dotčeným společnostem byly sděleny podstatné skutečnosti, úvahy a povinnosti, na nichž je přijetí závazku založeno.
(61)
V případě porušení nebo odvolání závazků nebo v případě, že Komise zruší přijetí závazků, se podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení automaticky uplatní antidumpingové clo, které uložila Rada v souladu s čl. 9 odst. 4,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz zeolitu A ve formě prášku, nazývaného rovněž zeolit NaA ve formě prášku nebo zeolit 4 A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, se pro výrobky popsané v odstavci 1 stanoví na 28,1 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Dovoz, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu, a na nějž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2011/279/EU, je osvobozen od antidumpingového cla uloženého podle článku 1 za podmínky, že:
a)
zboží je vyráběno, dodáváno a buď fakturováno přímo společností Alumina d.o.o., se sídlem Zvornik, Bosna a Hercegovina, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, nebo je fakturováno přímo společností Kauno Tiekimas AB, se sídlem Kaunas, Litva, prvnímu nezávislému odběrateli v Unii;
b)
k dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení; a
c)
zboží deklarované a prezentované celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře.
2. K okamžiku přijetí prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu vzniká celní dluh:
-
pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 1 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
-
pokud Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku nařízením nebo rozhodnutím, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
S konečnou platností se vybírají částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1036/2010 uloženého na dovoz zeolitu A ve formě prášku, v současnosti kódu KN ex 2842 10 00 (kód TARIC 2842100030), pocházejícího z Bosny a Hercegoviny.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 11. května 2011.