RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1242/2010
af 20. december 2010
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2 og 5,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 1312/98 af 24. juni 1998 (2) indførte Rådet efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) en endelig antidumpingtold (»de oprindelige foranstaltninger«) på importen af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien. Den indførte told var på 53 % for en eksporterende producent fra Indien og 82 % for den resterende import fra Indien (»det pågældende land«).
(2)
Efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2 (»den tidligere udløbsundersøgelse«) opretholdt Rådet foranstaltningerne ved forordning (EF) nr. 1736/2004 af 4. oktober 2004 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien (3).
2. Anmodning om en fornyet undersøgelse
(3)
Anmodningen om en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev indgivet den 4. maj 2009 af forbindelsesudvalget for EU Twine, Cordage and Netting Industries (Eurocord) (»ansøgeren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede EU-produktion af tovværk af syntetiske fibre.
(4)
Anmodningen blev begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fornyet dumping og skade for EU-erhvervsgrenen.
(5)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 7. oktober 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
3. Undersøgelse
3.1. Undersøgelsesperiode
(6)
Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra 1. oktober 2008 til 30. september 2009 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«). Undersøgelsen af de tendenser, der var relevante for en vurdering af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra 1. januar 2006 til afslutningen af NUP (»den betragtede periode«).
3.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(7)
Kommissionen underrettede officielt de kendte EU-producenter, eksportører og eksporterende producenter i det pågældende land, repræsentanterne for det pågældende land, importører og en brugersammenslutning, som, den vidste, var berørt af sagen, om indledningen af udløbsundersøgelsen.
(8)
Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er angivet i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
4. Stikprøver
(9)
I betragtning af det tilsyneladende store antal EU-producenter og eksporterende producenter i Indien blev det fundet passende at undersøge, hvorvidt der burde udtages stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage stikprøver, blev ovennævnte parter anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og forelægge Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(10)
I alt fem indiske producenter, hvoraf to tilhører den samme gruppe, gav sig til kende og afgav de ønskede oplysninger inden for den fastsatte frist og indvilligede i at indgå i stikprøven. Fire af de fem virksomheder producerede og eksporterede den pågældende vare til EU-markedet i NUP. Den femte virksomhed eksporterede ikke den pågældende vare til EU-markedet i NUP. Alle fem virksomheder blev betragtet som samarbejdsvillige og blev taget i betragtning til stikprøven. Graden af samarbejdsvilje i Indien, dvs. de indiske samarbejdsvillige virksomheders andel i procent af den samlede indiske eksport til Unionen, kunne ikke beregnes, da den samlede eksport til Unionen i NUP, som blev indberettet af de fem samarbejdsvillige virksomheder, var betydeligt højere end den mængde, der var registreret i Eurostat for den samlede eksport fra Indien, jf. betragtning 21-23.
(11)
Stikprøven blev udtaget i samarbejde med de indiske myndigheder og omfattede de fire virksomheder, som indberettede eksportsalg til Unionen. To af de fire virksomheder var forretningsmæssigt forbundne. Det skal erindres, at kun en eksporterende producent samarbejdede i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, og den pågældende virksomhed er pålagt en individuel antidumpingtold. Det skal desuden erindres, at ingen af de eksporterende producenter fra Indien samarbejdede i den tidligere udløbsundersøgelse, og konklusionerne blev derfor baseret på de foreliggende oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1.
(12)
18 EU-producenter (de 15 klagere og yderligere tre producenter, som tilsammen tegner sig for 78 % af den samlede EU-produktion) fremlagde de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Ud fra de oplysninger, som de samarbejdsvillige EU-producenter indsendte, udtog Kommissionen en stikprøve på fem EU-producenter, der repræsenterer ca. 40 % af EU-erhvervsgrenen, jf. definitionen i betragtning 40, og ca. halvdelen af samtlige samarbejdsvillige EU-producenters salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen. Stikprøven blev udtaget på grundlag af den største repræsentative salgsmængde og producenternes geografiske dækning i Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. En af de fem EU-producenter i stikprøven startede produktionen i den betragtede periode, og virksomhedens oplysninger blev derfor ikke anvendt til analysen af tendenser i skadesindikatorerne for at undgå fordrejninger i den forbindelse. Tallene fra de andre fire EU-producenter i stikprøven, som blev anvendt til analysen af disse tendenser, var ikke desto mindre repræsentative.
(13)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til de fem EU-producenter i stikprøven og til de fire eksporterende producenter fra Indien i stikprøven.
(14)
Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra alle fem EU-producenter i stikprøven. En af de fire eksporterende producenter fra Indien, som indgik i stikprøven, afsluttede samarbejdet, mens de tre andre (hvoraf to er forretningsmæssigt forbundne) besvarede spørgeskemaet inden for den fastsatte frist. Stikprøven af eksporterende producenter fra Indien bestod således af de tre indiske virksomheder, der besvarede spørgeskemaet.
5. Efterprøvning af modtagne oplysninger
(15)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige for at fastslå om, der fortsat finder dumping sted, eller om der er sandsynlighed for fornyet dumping og skade og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
5.1. Eksporterende producenter i Indien
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore;
5.2. EU-producenter
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Grækenland),
-
Lanex A.S. (Tjekkiet),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Østrig).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(16)
Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse og defineres som følger: sejlgarn, reb og tovværk, flettet eller ikke, også imprægneret, overtrukket, belagt eller beklædt med gummi eller plast, af polyethylen eller polypropylen, bortset fra binde- og pressegarn, af finhed over 50 000 decitex (5 g/m), og af andre syntetiske fibre af nylon eller andre polyamider eller af polyestere, af finhed over 50 000 decitex (5 g/m). Varen tariferes for øjeblikket under KN-kode 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 og 5607 50 19. Den pågældende vare har en lang række anvendelsesformål inden for søfart og industri, navnlig skibsfart (især til fortøjning) og fiskeindustri.
(17)
En interesseret part påstod, at fortøjningstovværk, som omtales ovenfor, ikke falder under varedækningen for den pågældende vare, da sådant tovværk pga. af de splejsninger, der er fastgjort hertil, burde tariferes som »varer til tovværk«, som hører under en anden KN-kode (se også betragtning 23). Det skal dog bemærkes, at henvisningen til fortøjningstovværk udelukkende foretages i forbindelse med anvendelsesformålet for de forskellige typer af den pågældende vare, som alle defineres som tovværk af syntetiske fibre, jf. betragtning 16.
2. Samme vare
(18)
Den pågældende vare og det tovværk af syntetiske fibre, der produceres og sælges af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet i Indien, og det tovværk af syntetiske fibre, der produceres og sælges af EU-producenterne i Unionen, er i alle henseender identiske og har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber, hvilket også fremgik af den oprindelige undersøgelse og blev bekræftet i den nuværende undersøgelse. De blev derfor anset for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
(19)
En interesseret part har påstået, at den vare, der produceres af EU-erhvervsgrenen, ikke kan sammenlignes med den pågældende vare, da EU-producenterne er begyndt at bruge en ny type råvarer, der kaldes Dyneema, som er væsentligt dyrere end andre råvarer, da varer med Dyneema er mere resistente. De indiske producenter i stikprøven anvender ganske rigtigt ikke denne type råvare. Det skal dog først bemærkes, at de pågældende varer kun udgør en lille del af de varer, som EU-producenterne sælger. Selv om det er korrekt, at denne type fiber i stigende grad anvendes af visse EU-producenter, udgør Dyneema kun en mindre del af EU-produktionen. Selv om den væsentlige forskel i omkostningerne til råvaren (potentielt mellem 25-30 gange dyrere) kan have en vis indvirkning på især skadesindikatoren vedrørende EU-erhvervsgrenens gennemsnitssalgspriser, er indvirkningen af tovværk af Dyneema på den generelle analyse alligevel begrænset på grund af den overvældende mængde af »standard« tovværk, der produceres i Unionen. Dernæst blev alle beregninger i denne udløbsundersøgelse baseret på en sammenligning mellem sammenlignelige varetyper, hvor der tages hensyn til forskellige råvarer. Beregningerne kan således ikke fordrejes på grund af en forskel i produktmix. De varer, hvortil der anvendes råvarer såsom Dyneema, har under alle omstændigheder de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber som den pågældende vare. Påstanden blev derfor afvist.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(20)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet, hvis de gældende foranstaltninger over for Indien udløber.
1. Den importerede mængde
(21)
På grundlag af Eurostats data var importmængden af den pågældende vare fra Indien ubetydelig i hele den betragtede periode. I NUP var importmængden fra Indien på 31 tons, dvs. mindre end 0,1 % af EU-forbruget i NUP:
(tons)
2006
2007
2008
NUP
Indien
3
4
19
31
Import af den pågældende vare fra Indien, kilde - Comext
(22)
I henhold til de efterprøvede data afsendte de tre virksomheder i stikprøven betydeligt større mængder af den pågældende vare til Unionen i NUP, end det fremgik af Eurostats oplysninger. Det skal i den forbindelse erindres, at importørerne i den oprindelige undersøgelse fremlagde oplysninger, der viste, at visse mængder af den pågældende vare indkøbt fra Indien ikke var overgået til fri omsætning på EU-markedet, men var blevet oplagt på frilagre og solgt til søgående skibe eller offshoreplatforme. En klagende producent gentog dette argument i den nuværende undersøgelse. Da havnevirksomhederne ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, kunne denne påstand ikke efterprøves. På grundlag af den kundeliste, som de eksporterende producenter i stikprøven indsendte, stod det dog klart, at de fleste kunder var leverandører til shipping, søfart og offshore i EU-havnene. Ud fra det ovenstående skyldes forskellen mellem de statistiske data og de indberettede tal denne form for salg.
(23)
Det skal desuden medtages, at anmodningen om en udløbsundersøgelse indeholdt påstande om omgåelsespraksis. Ansøgeren påstod i den sammenhæng, at visse mængder af tovværk af syntetiske fibre fra Indien indførtes til Unionen under KN-kode 5609 (Varer […] sejlgarn, reb og tovværk), som ikke er underlagt foranstaltningerne. Der blev dog ikke fundet oplysninger i forbindelse med den nuværende undersøgelse, som kunne understøtte denne påstand.
(24)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at der faktisk importeredes 31 tons af den pågældende vare fra Indien til Unionens toldområde i NUP. Hvad angår det efterprøvede eksportsalg fra de tre indiske producenter i stikprøven til EU-havnene, som ikke var overgået til fri omsætning på EU-markedet, blev de pågældende varer betragtet som en del af Indiens eksport til andre tredjelande.
(25)
Da der ikke importeredes en væsentlig mængde fra Indien til Unionen, dannede denne mængde ikke grundlag for en repræsentativ analyse af sandsynligheden for fortsat dumping og skade. Ud fra den begrænsede faktiske importmængde kan det derfor ikke konkluderes, at der fandt skadevoldende dumping sted fra Indien i NUP. Analysen fokuseredes derfor på sandsynligheden for fornyet dumping og skade, hvis foranstaltninger får lov at udløbe.
2. Sandsynlig udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
2.1. Produktionskapacitet
(26)
Det blev undersøgt, om der er uudnyttet produktionskapacitet i det pågældende land, som kunne skabe grundlag for en genoptagelse af dumpingeksporten, hvis foranstaltningerne ophæves.
(27)
Det blev konstateret, at produktionskapaciteten hos de tre eksporterende producenter i stikprøven steg markant mellem 2007 og NUP, samtidig med at kapacitetsudnyttelsen faldt. De tre virksomheders uudnyttede kapacitet var på ca. 75 % af EU-forbruget i NUP. Dette tyder på en sandsynlig stigning i eksportmængderne til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
(28)
Hvad angår de øvrige producenter af tovværk af syntetiske fibre i Indien, er Garware, den virksomhed der indstillede samarbejdet efter stikprøveundersøgelsen, kendt som er en stor producent, som i henhold til virksomhedens officielle websted har en betydelig produktionskapacitet. Desuden anføres fire andre store indiske producenter i anmodningen om udløbsundersøgelsen. Der findes desuden en række små og mellemstore indiske producenter, som hovedsagelig sælger på hjemmemarkedet. Da disse indiske producenter ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, er deres produktionskapacitet ikke kendt, men det kan antages, at situationen kan sammenlignes med tendensen hos de samarbejdsvillige virksomheder, og at disse producenter således har yderligere uudnyttet kapacitet.
(29)
Efter fremlæggelsen af oplysninger anfægtede de indiske producenter i stikprøven oplysningerne vedrørende deres samlede uudnyttede kapacitet. Disse oplysninger blev dog indberettet af virksomhederne selv og efterprøvet under kontrolbesøgene. Disse påstande blev derfor afvist.
2.2. Salg til EU-havne og andre eksportmarkeder
(30)
Mængden af eksporterede varer fra de tre eksporterende producenter i stikprøven til andre tredjelande, herunder salg til EU-havne, som ikke importeres til Unionens toldområde, steg markant med ca. 80 % i den betragtede periode og udgjorde næsten halvdelen af de eksporterende producenters samlede salg i NUP.
(31)
Den faktiske import til Unionen ophørte praktisk talt efter indførelsen af de oprindelige foranstaltninger. Det skal dog bemærkes, at stikprøveproducenternes eksportsalg til EU-havne steg markant i den betragtede periode, nemlig fra 61 til 785 tons. Da det faktiske importsalg til Unionen delvis foregår via de samme salgskanaler som de varer, der sælges til EU-havne, kunne denne stigende tilstedeværelse ved tærsklen til EU-markedet indikere, at de indiske producenter i stikprøven - og eventuelt også andre - kunne begynde at sælge betydelige mængder af den pågældende vare på EU-markedet inden for kort tid, hvis foranstaltningerne ophæves.
(32)
Ud fra de indiske producenters eksportaktiviteter og den stigende tilstedeværelse i EU-havne kan det konkluderes, at det er yderst sandsynligt, at de indiske eksportmængder til Unionen vil øges markant, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
(33)
Efter fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne påpegede en indisk eksportør, at den indiske eksport er meget diversificeret i verden på markeder med vækstpotentiale, og derfor vil eksporten til Unionen ikke blive genoptaget i væsentlige mængder, hvis foranstaltningerne udløber. Det erkendes, at visse indiske producenter kan have diversificeret eksportsalget til forskellige markeder; men dette kan dog ikke betragtes som tilstrækkeligt til at ændre de konklusioner, som er truffet på grundlag af ovenstående resultater.
2.3. Forholdet mellem priserne ved eksport til tredjelande og den normale værdi
(34)
Der blev foretaget en vejledende dumpingberegning på grundlag af det efterprøvede salg til EU-havne fra de tre eksporterende producenter i stikprøven, som, til trods for at det betragtes som en del af eksportsalget til andre tredjelande, giver en god antydning af prisniveauet for tovværk af syntetiske fibre fra Indien, hvis der ikke var indført told. Den normale værdi blev baseret på den indiske hjemmemarkedspris. På grundlag af disse oplysninger blev der konstateret dumping for to af de tre indiske producenter i stikprøven. De konstaterede dumpingmargener var i gennemsnit på 10 %, hvilket kan betragtes som en væsentlig margen, selv om de er betydeligt lavere end i den oprindelige undersøgelse.
(35)
En sammenligning mellem de priser, som de tre eksporterende producenter i stikprøven anvendte på andre tredjelandsmarkeder (undtagen ved salg til EU-havne), og deres hjemmemarkedspriser viste et lignende resultat, selv om de konstaterede dumpingmargener var lavere på dette grundlag.
(36)
Efter fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne påstod en indisk producent, at der ikke fandt dumping sted, for så vidt angår den indiske import til Unionen. Der var dog praktisk talt næsten heller ingen reel import. Desuden blev det konstateret, at der fandt dumping sted ved salg til både EU-havne og til andre tredjelande. Påstanden blev derfor afvist.
(37)
En anden interesseret part påstod, at de fastslåede dumpingmargener i denne undersøgelse ikke kunne betragtes som væsentlige i forhold til den eksisterende tolds niveau i betragtning af den markant forskel i arbejdskraftomkostninger mellem Unionen og Asien. Det skal dog bemærkes, at arbejdskraftomkostningerne i Unionen er irrelevante for beregningen af dumpingmargenen.
3. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fornyet dumping
(38)
På grundlag af ovennævnte analyse konkluderes det, at de eksporterende producenter har et omfattende produktionspotentiale til på ny at kunne eksportere til Unionen, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. Hvad angår priserne, blev det konstateret, at to producenter i stikprøven solgte deres varer til dumpingpriser til andre tredjelande. Hvis man medregner Garware, som indstillede samarbejdet, er der anført fem andre store eksporterende producenter i klagen, som ud fra de foreliggende oplysninger kan forventes at følge tendensen i de virksomheder, for hvilke det konstateredes, at de solgte til dumpingpriser til andre tredjelande.
(39)
Antydningen af, at de eksporterende producenter i Indien har en strategisk interesse i EU-markedet, hvilket bevistes ved deres stigende mængder af eksportsalg til EU-havne, og den omfattende uudnyttede kapacitet gør det sandsynligt, at de vil genoptage eksporten til Unionen i omfattende mængder, hvis foranstaltningerne udløber. I betragtning af de indiske eksportører prisadfærd på tredjelandsmarkederne er det yderst sandsynligt, at eksporten til dumpingpriser vil blive genoptaget. Det konkluderes derfor, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil føre til fornyet dumping.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(40)
De EU-producenter, der tegner sig for den samlede EU-produktion, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. Antallet af EU-producenter kan anslås til ca. fyrre.
(41)
De 15 EU-producenter, på hvis vegne anmodningen om en udløbsundersøgelse blev indgivet af den klagende sammenslutning, og tre andre EU-producenter indgav oplysninger med henblik på udtagelsen af stikprøven, jf. indledningsmeddelelsen. Som nævnt i betragtning 12 blev en stikprøve på fem producenter, der tegner sig for ca. 40 % af EU-erhvervsgrenen, undersøgt nærmere. Stikprøven omfattede følgende virksomheder:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugal),
-
Eurorope SA (Grækenland),
-
Lanex A.S. (Tjekkiet),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugal),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Østrig).
(42)
De 18 samarbejdsvillige EU-producenter tegnede sig, jf. betragtning 12, for 78 % af den samlede EU-produktion i NUP.
E. SITUATION PÅ EU-MARKEDET
1. Forbrug på EU-markedet
(43)
EU-forbruget af tovværk af syntetiske fibre blev fastslået på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet (inkl. ikke-samarbejdsvillige EU-producenters salg som anslået af klagerne) plus al import til Unionen baseret på Eurostats oplysninger.
(44)
På dette grundlag kan det fastslås, at EU-forbruget i den betragtede periode faldt med 7 %. Efter en stigning på 16 % mellem 2006 og 2007 faldt forbruget med 20 % mellem 2007 og NUP.
2006
2007
2008
NUP
Samlet EU-forbrug (tons)
34 318
39 816
36 777
31 944
Indeks (2006=100)
100
116
107
93
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenterne i stikprøven), klagen (EU-producenter uden for stikprøven), Eurostat (import)
2. Import fra Indien
(45)
Den faktiske import fra Indien til Unionen var, jf. betragtning 21, ubetydelig i hele den betragtede periode som følge af de effektive gældende antidumpingforanstaltninger.
(46)
De indiske producenter er dog, jf. betragtning 22, i stigende grad tilstede ved tærsklen til EU-markedet, med eksportsalg til EU-havne, der ikke er underlagt toldbehandling og således undgår førnævnte antidumpingtold.
3. Priser og mængder for den indiske eksport til andre tredjelande
(47)
Da den faktiske import fra Indien til Unionen var ubetydelig, blev der foretaget en prissammenligning mellem de indiske priser ved eksport til andre tredjelande (herunder eksport til EU-havne, der ikke er pålagt antidumpingtold) og EU-producenterne i stikprøvens priser ved salg i Unionen.
(48)
På dette grundlag blev det konstateret, at den indiske eksport til andre tredjelande blev solgt til priser, der lå væsentligt under EU-erhvervsgrenens priser. Den således beregnede prisforskel var på 46 % og var i gennemsnit på 18 %.
(49)
Værdien af det indiske eksportsalg til andre tredjelande steg med over 30 % i den betragtede periode. Dette salg udgjorde næsten halvdelen af den samlede omsætning i NUP hos de eksporterende producenter fra Indien, som indgik i stikprøven.
4. Import fra andre lande
(50)
Til trods for tilbagegangen i forbruget på 7 % på EU-markedet steg importen fra andre tredjelande i den betragtede periode med 18 %. Markedsandelen for denne import steg således fra 17 % til 22 %.
(51)
Det skal bemærkes, at importen fra Folkerepublikken Kina (»Kina«) steg med 46 % i den betragtede periode og nåede en markedsandel på 8,6 % (en stigning fra 5,5 % i 2006). Selv om der ikke kan foretages en præcis sammenligning på grund af Eurostats data, som ikke er opdelt pr. varetype, ses det, at gennemsnitsprisen for den kinesiske import til Unionen er væsentligt højere end gennemsnitsprisen for eksporten fra Indien. De gennemsnitlige kinesiske importpriser synes desuden at være på linje med EU-erhvervsgrenens priser.
(52)
Importen fra Republikken Korea (»Korea«) til Unionen havde en konstant markedsandel på omkring 3 % i den betragtede periode. Mængden af denne import faldt desuden med 6 % i takt med tilbagegangen i forbruget.
(53)
Importen fra andre tredjelande udgjorde en markedsandel på under 2 % af på EU-markedet for tovværk af syntetiske fibre i NUP.
5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
5.1. Indledende bemærkninger
(54)
Alle skadesindikatorer i grundforordningens artikel 3, stk. 5, er blevet analyseret. Hvad angår indikatorerne for EU-producenternes salgsmængder og markedsandele, blev disse analyseret på basis af data indsamlet for alle EU-producenter, altså EU-erhvervsgrenen. Hvad angår de øvrige skadesindikatorer, blev behandlingen heraf baseret på de oplysninger indsendt af EU-producenterne i stikprøven, som blev efterprøvet ved kontrolbesøg, jf. betragtning 15. Som allerede anført i betragtning 12 startede en af EU-producenterne produktionen i den betragtede periode, og virksomhedens data blev derfor ikke anvendt i analysen af tendensen for skadesindikatorer med henblik på at undgå fordrejninger i tendenserne.
5.2. EU-erhvervsgrenens salgsmængde
(55)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt væsentligt med 12 % i den betragtede periode. EU-forbruget faldt med 7 % i den betragtede periode, jf. betragtning 44, med et markant fald startende fra 2007. Det skal fremhæves, at EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet faldt i et hurtigere tempo end faldet i forbruget.
2006
2007
2008
NUP
EU-erhvervsgrenens salgsmængde i EU (tons)
28 393
32 161
28 911
24 955
Indeks (2006=100)
100
113
102
88
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven), klagen (EU-producenter uden for stikprøven)
5.3. EU-erhvervsgrenens markedsandel
(56)
Udviklingen i forrige betragtning og nedenstående tabel medførte et tab af markedsandel for EU-erhvervsgrenen mellem 2006 og NUP. Faldet i EU-erhvervsgrenens markedsandel var konstant og udgjorde 4,6 procentpoint:
2006
2007
2008
NUP
EU-erhvervsgrenens markedsandel (%)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Indeks (2006=100)
100
98
95
94
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven), klagen (EU-producenter uden for stikprøven)
(57)
Det skal bemærkes, at førnævnte tab af markedsandele for EU-erhvervsgrenen for en stor del skyldtes de kinesiske importvarers øgede markedsandel (jf. betragtning 50).
5.4. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(58)
Produktionsmængden hos EU-producenterne i stikprøven faldt i takt med udviklingen i salgsmængden, nemlig med 17 % i den betragtede periode. Produktionskapaciteten steg med 5 % i den samme periode. Dette førte til et fald på 20 % i kapacitetsudnyttelsen mellem 2008 og NUP:
2006
2007
2008
NUP
Produktion (ton)
11 229
12 286
12 150
9 372
Indeks (2006=100)
100
109
108
83
Produktionskapacitet (ton)
21 510
23 467
23 278
22 480
Indeks (2006=100)
100
109
108
105
Kapacitetsudnyttelse (%)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Indeks (2006=100)
100
100
100
80
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.5. Lagre
(59)
Hvad angår lagrene, holder producenter af tovværk af syntetiske fibre generelt deres lagerniveau så lavt som muligt, da produktionen som regel sker efter ordre. Der konstateredes i den betragtede periode et fald i gennemsnitslagrene, navnlig i NUP, som i vidt omfang skyldtes nedgangen i produktionen af tovværk af syntetiske fibre.
2006
2007
2008
NUP
Slutlagre (ton)
1 073
982
1 156
905
Indeks (2006=100)
100
92
108
84
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.6. Salgspriser
(60)
Gennemsnitsprisen for den samme vare, som solgtes i Unionen af EU-producenterne, steg i et vist omfang i den betragtede periode, navnlig mellem 2007 og NUP.
2006
2007
2008
NUP
EU-erhvervsgrenens gennemsnitssalgspris (EUR/ton)
5 268
5 229
5 670
5 766
Indeks (2006=100)
100
99
108
109
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
(61)
Det skal dog bemærkes, at ovenstående gennemsnitssalgspris er beregnet på basis af alle varetyper inkl. tovværk af syntetiske fibre af højeste værdi, f.eks. tovværk af syntetiske fibre baseret på den råvare, der kaldes Dyneema. Der var markante prisudsving mellem de forskellige varetyper (jf. betragtning 19). I de senere år har EU-erhvervsgrenen øget produktionen af varer af højere værdi. Sådanne tovværk af syntetiske fibre udgør derfor en stigende andel af erhvervsgrenens produktmix. Sådanne ændringer i produktmixet er en af årsagerne til stigningen i EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspriser.
5.7. Rentabilitet
(62)
EU-producenterne i stikprøven var pga. af de effektive gældende foranstaltninger og til dels diversifikationen af produktmixet i stand til at opretholde en stabil og sund rentabilitet i hele den betragtede periode:
2006
2007
2008
NUP
EU-erhvervsgrenens rentabilitet (%)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Indeks (2006=100)
100
115
104
128
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.8. Investeringer og mulighederne for at tilvejebringe kapital
(63)
Investeringerne var relativt høje i 2006 og 2007, hvorefter de faldt til halvdelen af det tidligere beløb. I løbet af NUP blev der praktisk talt ikke foretaget investeringer.
2006
2007
2008
NUP
Nettoinvesteringer (EUR)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Indeks (2006=100)
100
109
54
5
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.9. Investeringsafkast
(64)
Investeringsafkastet faldt i takt med den stabile rentabilitetstendens i hele den betragtede periode.
2006
2007
2008
NUP
Investeringsafkast (%)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Indeks (2006=100)
100
119
122
132
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.10. Likviditet
(65)
Likviditeten hos EU-producenterne i stikprøven var forholdsvis stabil i den betragtede periode:
2006
2007
2008
NUP
Likviditet (EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Indeks (2006=100)
100
132
129
115
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.11. Beskæftigelse, produktivitet og arbejdskraftomkostninger
(66)
Beskæftigelsessituationen hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig positivt mellem 2006 og 2008. Mellem 2008 og NUP var der dog et fald i beskæftigelsen, som skyldtes den faldende efterspørgsel på markedet. Faldet i efterspørgslen førte til en lavere produktion og til et fald i produktiviteten mellem 2008 og NUP. De årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat steg indtil 2008 efterfulgt af et let fald i NUP.
2006
2007
2008
NUP
Beskæftigelse (ansatte)
638
665
685
623
Indeks (2006=100)
100
104
107
98
Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Indeks (2006=100)
100
107
114
110
Produktivitet (ton pr. ansat)
17,6
18,4
17,7
15,0
Indeks (2006=100)
100
105
101
85
Kilde: Undersøgelsen (EU-producenter i stikprøven)
5.12. Vækst
(67)
Mellem 2006 og NUP faldt EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet med 12 % og EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 6 procentpoint (jf. betragtning 55 og 56), samtidig med at EU-forbruget faldt med 7 % (jf. betragtning 44). Mens mængden af den faktiske import fra Indien forblev ubetydelig som følge af de gældende foranstaltninger, steg mængden af importen fra andre lande på den anden side med 18 % (hovedsagelig import fra Kina) med en stigning i markedsandelen på 5 procentpoint til følge (jf. betragtning 50). Det konkluderes således, at EU-erhvervsgrenen blev mere påvirket end de øvrige aktører på markedet af faldet i forbruget og derfor oplevede et væsentligt tab i salgsmængden.
5.13. Dumpingmargenens størrelse
(68)
Da importen af den pågældende vare fra Indien var ubetydelig i NUP, kunne der ikke fastlægges en dumpingmargen for den faktiske import fra Indien. Det skal dog bemærkes, at Indiens eksport til EU-havne, som ikke er underlagt toldbehandling, steg markant, og det konstateredes, at en del af dette salg fandt sted til dumpingpriser.
5.14. Genrejsning efter tidligere dumping
(69)
Det blev undersøgt, om EU-erhvervsgrenen stadig befinder sig i en proces med genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping. Det blev konkluderet, at EU-erhvervsgrenen allerede i vidt omfang havde genrejst sig efter disse virkninger, idet de effektive antidumpingforanstaltninger havde været gældende i en længere periode.
5.15. Konklusion om EU-erhvervsgrenens situation
(70)
På grund af de effektive antidumpingforanstaltninger på importen af tovværk af syntetiske fibre fra Indien har EU-erhvervsgrenen tilsyneladende været i stand til i vidt omfang at genrejse sig efter virkningen af tidligere skadevoldende dumping.
(71)
Det kan dog ikke konkluderes, at EU-erhvervsgrenens situation er sikret. Selv om visse skadesindikatorer vedrørende EU-producenternes økonomiske resultater - navnlig rentabilitet, investeringsafkast og likviditet - tilsyneladende viser et forholdsvis stabilt billede, antyder andre skadesindikatorer - især salgsmængde og markedsandel, produktion og kapacitetsudnyttelse samt investeringer - klart, at EU-erhvervsgrenen stadig befandt sig i en temmelig udsat situation ved udgangen af NUP. Efter fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne påstod en indisk producent, at EU-erhvervsgrenen ikke led væsentlig skade i NUP. Det skal i den forbindelse bemærkes, at det ikke blev konstateret, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade i NUP. Konklusionen af undersøgelsen var derimod, at en række af indikatorerne viste et stabilt billede, mens der ved andre indikatorer var tegn på skade.
(72)
Visse parter påstod, at den negative tendens i visse skadesindikatorer ikke forvoldtes af den indiske import, men derimod skyldes den globale økonomiske krise og den øgede markedsandel for den kinesiske import. Det skal i den forbindelse bemærkes, at den negative udvikling i visse indikatorer ikke blev tilskrevet den næsten ikke-eksisterende indiske import. Stigningen i den kinesiske import blev desuden undersøgt, og den havde ingen indvirkning på analysen af sandsynligheden for fornyet skadevoldende dumping.
(73)
Hvad angår EU-erhvervsgrenens levedygtighed generelt, skal det bemærkes, at den gradvise indførelse af forskellige varer af høj værdi på markedet - både i Unionen og på tredjelandsmarkeder - tilsyneladende sætter EU-erhvervsgrenens langsigtede konkurrenceevne i et positivt perspektiv, idet antallet af producenter, der fremstiller dette tovværk af syntetiske fibre af høj kvalitet, for øjeblikket er begrænset på det globale marked.
F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
(74)
Da der i NUP importeredes ubetydelige mængder af den pågældende vare fra Indien, fokuseredes analysen, jf. betragtning 25, på sandsynligheden for fornyet dumping og skade.
(75)
Som allerede omtalt i betragtning 26-28 har de eksporterende producenter i Indien omfattende uudnyttet kapacitet. De indiske producenter har, jf. betragtning 30-32, desuden en stærk orientering og et incitament til at sælge deres varer i store mængder på eksportmarkederne. De indiske producenter er desuden i stigende grad tilstede i EU-havnene, jf. betragtning 31. Det kan således konkluderes, at importen fra Indien til Unionen højst sandsynligt vil udgøre betydelige mængder på kort tid, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
(76)
Importen fra Indien vil sandsynligvis blive genoptaget til dumpingpriser, hvis foranstaltningerne udløber, jf. betragtning 34 og 35. Det blev, jf. betragtning 47 og 48, også konstateret, at den kendsgerning at de indiske producenters salgspriser i gennemsnit er 18 % lavere end EU-erhvervsgrenens (prisforskellen kan endda udgøre 46 %) tilsyneladende antyder, at de indiske producenter, hvis foranstaltningerne udløber, sandsynligvis vil eksportere den pågældende vare til EU-markedet til priser, der ligger betydeligt under EU-erhvervsgrenens priser, dvs. at de sandsynligvis vil underbyde EU-erhvervsgrenens salgspriser.
(77)
Ud fra ovenstående kan det konkluderes, at hvis foranstaltningerne udløber, er det højst sandsynligt, at importen fra Indien af den pågældende vare vil genoptages i betydelige mængder og til priser, der i væsentligt omfang underbyde EU-erhvervsgrenens priser.
(78)
Ud fra EU-erhvervsgrenens forholdsvis sårbare situation, jf. betragtning 71 og 72, vil en potentielt massiv fornyet dumpingimport fra Indien til priser, der underbyder EU-erhvervsgrenens, sandsynligvis have en skadevoldende virkning på EU-erhvervsgrenens situation. En omfattende genoptagelse af dumpingimporten vil især kunne resultere i yderligere tab af markedsandel og salgsmængde for EU-erhvervsgrenen og føre til nedskæringer i produktionen og i beskæftigelsen. Sammen med et væsentligt pristryk som følge af en import, der underbyder EU-producenternes salgspriser, vil føre til en hurtig og alvorlig forværring af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
(79)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at der, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe, er sandsynlighed for fornyet skade som følge af fornyet dumpingimport af den pågældende vare fra Indien.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkninger
(80)
Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om det ville stride imod Unionens interesser som helhed at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger.
(81)
Fastlæggelsen af Unionens interesser blev baseret på en vurdering af alle de forskellige parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes, forhandlernes, grossisternes og de industrielle brugeres interesser, hvad angår den pågældende vare.
(82)
Det bør erindres, at det i de tidligere undersøgelser blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Det skal desuden bemærkes, at den foreliggende undersøgelse er en udløbsundersøgelse og således en analyse af en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger.
(83)
På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for, at man var nået til den konklusion, at der er sandsynlighed for fornyet dumping og fornyet skade, var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(84)
EU-erhvervsgrenen var, jf. betragtning 56 og 73, i stand til at opretholde en væsentlig men dog faldende markedsandel, samtidig med at den diversificerede sit produktmix ved at indføre flere dyrere typer tovværk af syntetiske fibre. Det kan således konkluderes, at EU-erhvervsgrenen forblev strukturelt levedygtig.
(85)
Ud fra konklusionerne om EU-erhvervsgrenens situation i betragtning 70-72 og som følge af argumenterne om analysen af sandsynligheden for fornyet skade, jf. betragtning 74-79, kan det således konkluderes, at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis vil opleve en alvorlig forværring af sin økonomiske situation, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe, hvilket vil føre til fornyet væsentlig skade.
(86)
I betragtning af de forventede mængder og priser for importen af den pågældende vare fra Indien vil EU-erhvervsgrenen blive bragt i alvorlig fare. Denne import vil, jf. betragtning 78, føre til et yderligere tab af markedsandele, salgsmængder og beskæftigelse i EU-erhvervsgrenen og vil desuden trykke priserne, hvilket i det lange løb vil føre til en forværring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet i stil med de negative tal, der blev konstateret i den oprindelige undersøgelse.
(87)
Ud fra ovenstående og da der ikke blev fremlagt oplysninger, der tydede på det modsatte, konkluderes det, at opretholdelsen af de eksisterende foranstaltninger ikke vil stride mod EU-erhvervsgrenens interesser.
3. Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres interesser
(88)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til 10 ikke forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere. Kun en af disse virksomheder indsendte en besvarelse og fremsatte indvendinger mod sagen. Da virksomheden er forretningsmæssigt forbundet med en indisk producent af tovværk af syntetiske fibre, kan den dog ikke betragtes som en ikke forretningsmæssigt forbundet importør. Da virksomheden er en forretningsmæssigt forbundet importør, er dens interesser uløseligt forbundet med den forretningsmæssigt forbundene indiske producents interesser.
(89)
Under disse omstændigheder konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende årsager, der antyder, at opretholdelsen af foranstaltningerne i vidt omfang vil påvirke de ikke forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres interesser negativt.
4. Brugernes interesser
(90)
Kommissionen sendte en skrivelse til en industriel sammenslutninger af brugere af den pågældende vare. Ingen brugere indsendte en komplet spørgeskemabesvarelse, og der blev heller ikke modtaget skriftlige indlæg fra sammenslutningen.
(91)
Da brugerne ikke samarbejdede, og da antidumpingforanstaltningernes virkning forventes at blive ubetydelig i forhold til andre omkostninger, der afholdes af de vigtigste brugerindustrier såsom værftsindustrien, maskinindustrien og drift af offshoreplatforme, konkluderes det, at opretholdelsen af foranstaltningerne ikke vil få væsentlige negative virkninger for disse brugere.
5. Konklusion
(92)
Opretholdelsen af foranstaltningerne kan forventes at sikre, at dumpingimporten fra Indien ikke genoptages på EU-markedet i betydelige mængder over en kortere periode. EU-erhvervsgrenen vil dermed fortsat have fordel af konkurrencevilkårene på EU-markedet og den mindre trussel om lukninger og et fald i beskæftigelsen. De fordelagtige virkninger forventes også at sikre gode betingelser for EU-erhvervsgrenen til at udvikle nyskabende højteknologiske produkter til nye og specialiserede anvendelsesformål.
(93)
Det skal desuden bemærkes, at der i betragtning af importørernes/forhandlernes samt brugernes interesser i Unionen ikke forekommer at være nogen tvingende årsager, der indikerer, at opretholdelsen af foranstaltningerne skulle få en overvejende negativ indvirkning.
(94)
Ud fra ovenstående konklusioner om virkningerne for de forskellige aktører på EU-markedet, hvis foranstaltningerne opretholdes, konkluderes det, at en opretholdelse af foranstaltningerne ikke strider imod Unionens interesser.
H. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(95)
Ud fra ovenstående, dvs. bl.a. den omfattende uudnyttede kapacitet hos de indiske producenter, deres stærke eksportorientering og stigende tilstedeværelse ved tærsklen til EU-markedet, deres priser ved eksportsalg til andre tredjelandsmarkeder, som blev fundet under den normale værdi og også langt under EU-erhvervsgrenens priser i NUP, samt EU-erhvervsgrenens forholdsvis sårbare situation, er det sandsynligt, at den skadevoldende dumping fra Indien vil genoptages, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe.
(96)
Alle berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det er hensigten at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes i den nuværende form. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af disse oplysninger, men ingen fremsatte bemærkninger, der kunne have ændret ovenstående konklusioner. Påstande vedrørende fremlæggelsen af disse oplysninger er blevet behandlet i de respektive betragtninger i denne forordning.
(97)
Det følger af ovenstående, at de antidumpingforanstaltninger, der indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 1736/2004, bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(98)
Den nuværende undersøgelse er dog ikke desto mindre og uden at tilsidesætte det forhold, at der konstateredes en sandsynlighed for fornyet skadevoldende dumping, kendetegnet ved en række særlige forhold, navnlig de gældende foranstaltningers lange varighed, idet de allerede er blevet forlænget én gang, og den meget begrænsede mængde af reel import fra Indien, jf. betragtning 21-24. Disse forhold bør også afspejles i varigheden af de forlængede antidumpingforanstaltninger, som bør være tre år. Efter fremlæggelsen af oplysninger anførte ansøgeren, at foranstaltningerne burde forlænges for fem år, og at argumenterne for en kortere forlængelse ikke var berettigede.
(99)
En forlængelse af foranstaltningerne gælder normalt for en periode på fem år, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. Det konkluderes dog i undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenen stadig befandt sig i en sårbar situation ved afslutningen af NUP; den har i en længere periode haft økonomiske vanskeligheder, hvilket også blev fastslået i den oprindelse undersøgelse. EU-erhvervsgrenen har således endnu ikke rejst sig efter den skadevoldende dumping. En række skadesindikatorer viste dog, at indførelsen af foranstaltningerne allerede har medført en række omfattende forbedringer. Efter analysen af denne komplekse situation konkluderes det, at en fuld og solid genrejsning efter virkningen af tidligere skadevoldende dumping sandsynligvis vil finde sted inden for en kortere periode end de normale fem år. I betragtning af den overordnede skadesanalyse og de sandsynlige markedsudviklinger med de gældende foranstaltninger blev det vurderet, at en periode på tre år burde være tilstrækkeligt for at give EU-erhvervsgrenen tid til at afslutte sin økonomiske og finansielle genrejsning. Det synes derfor ikke nødvendigt at opretholde foranstaltningerne for en længere periode.
(100)
Det vurderes derfor, at en forlængelse af foranstaltningerne for den fulde femårsperiode ikke understøttes fuldt ud af de kendsgerninger, der er fastslået i undersøgelsen, og at foranstaltningernes varighed derfor burde begrænses til tre år.
(101)
Den individuelle antidumpingtold, der er fastsat i artikel 1, er beregnet på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. Den afspejler derfor den situation, der blev konstateret for den pågældende virksomhed under denne undersøgelse. Denne toldsats (i modsætning til den landsomfattende told, der gælder for »alle andre virksomheder«) finder således udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Indien, som er fremstillet af den pågældende virksomhed og således af den nævnte specifikke retlige enhed. Varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i artikel 1, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af den landsdækkende told.
(102)
Alle anmodninger om anvendelse af en individuel antidumpingtoldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) bør omgående indgives til Kommissionen med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter med hensyn til produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil denne forordning blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af sejlgarn, reb og tovværk, flettet eller ikke, også imprægneret, overtrukket, belagt eller beklædt med gummi eller plast, af polyethylen eller polypropylen, bortset fra binde- og pressegarn, af finhed over 50 000 decitex (5 g/m), og af andre syntetiske fibre af nylon eller andre polyamider eller af polyestere, af finhed over 50 000 decitex (5 g/m), med oprindelse i Indien, der i øjeblikket tariferes under KN-kode 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 og 5607 50 19.
2. Antidumpingtolden fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Told
Taric-tillægskode
Garware Wall Ropes Ltd.
53,0 %
8755
Alle andre virksomheder
82,0 %
8900
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes i en periode på tre år.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2010.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1242/2010
ze dne 20. prosince 2010
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1312/98 ze dne 24. června 1998 (2) uložila Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) konečná antidumpingová cla (dále jen „původní opatření“) na dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie. Uložená výše cla činila pro jednoho indického vyvážejícího výrobce 53 % a pro veškerý ostatní dovoz pocházející z Indie (dále jen „dotčená země“) 82 %.
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí přezkum před pozbytím platnosti“) Rada nařízením (ES) č. 1736/2004 ze dne 4. října 2004 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie (3) tato opatření zachovala.
2. Žádost o přezkum
(3)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení podal dne 4. května 2009 styčný výbor motouzového, lanařského a síťařského výrobního odvětví Evropské unie (Eurocord) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, výroby lan ze syntetických vláken v Unii.
(4)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
(5)
Poněvadž Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu, oznámila dne 7. října 2009 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
3. Šetření
3.1. Období šetření
(6)
Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2. Strany dotčené šetřením
(7)
Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti úředně vyrozuměla známé výrobce v Unii, vývozce a vyvážející výrobce v dotčené zemi, zástupce dotčené země, dovozce, jakož i sdružení uživatelů, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(8)
Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4. Výběr vzorku
(9)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu výrobců v Unii a vyvážejících výrobců v Indii se v souladu s článkem 17 základního nařízení považovalo za vhodné zvážit, zda by se měl provést výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(10)
Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované informace poskytlo celkem pět indických výrobců (přičemž dva z nich patří do stejné skupiny), kteří projevili zájem o zařazení do vzorku. Čtyři z těchto pěti společností v období přezkumného šetření vyráběly a dovážely dotčený výrobek na trh Unie. Pátá společnost v průběhu období přezkumného šetření dotčený výrobek na trh Unie nedovážela. Všech pět společností se považovalo za spolupracující společnosti a počítalo se s nimi pro výběr vzorku. Úroveň spolupráce ze strany Indie, tj. procentní podíl vývozu do Unie uskutečněného indickými spolupracujícími společnostmi v porovnání s celkovým indickým vývozem do Unie, nebylo možné vypočítat, jelikož celkový vývoz do Unie v průběhu období přezkumného šetření, který uvedlo zmíněných pět spolupracujících společností, byl podstatně vyšší než objem evidovaný Eurostatem pro veškerý vývoz z Indie, a to z důvodů objasněných podrobně ve 21. až 23. bodě odůvodnění.
(11)
Vzorek byl vybrán po dohodě s indickými orgány a zahrnoval zmíněné čtyři společnosti, které uvedly vývoz do Unie. Dvě z těchto čtyř společností zařazených do vzorku byly ve spojení. Je třeba připomenout, že v původním šetření spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce a že se na tohoto výrobce v současnosti vztahuje individuální sazba antidumpingového cla. Rovněž je třeba připomenout, že v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti žádný z indických vyvážejících výrobců nespolupracoval, a proto v souladu s ustanoveními čl. 18 odst. 1 základního nařízení vycházela zjištění z dostupných údajů.
(12)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osmnáct výrobců v Unii (všech patnáct žadatelů a další tři výrobci, kteří společně představovali 78 % celkové výroby v Unii). Na základě informací získaných od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii představujících přibližně 40 % výrobního odvětví Unie, tak jak je vymezeno ve 40. bodě odůvodnění, a přibližně polovinu prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii nezávislým odběratelům v Unii. Vzorek byl vybrán na základě největšího reprezentativního objemu prodeje a zeměpisného rozložení výrobců v Unii, které mohly být přiměřeně přezkoumány v době, která byla k dispozici. Jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku zahájil činnost v průběhu posuzovaného období, a jeho údaje proto nebyly použity při analýze trendů, které vykazovaly ukazatele újmy, aby se zamezilo zkreslení, pokud jde o tyto trendy. Údaje ostatních čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly použity pro analýzu těchto trendů, však byly i přesto reprezentativní.
(13)
Komise zaslala dotazníky všem pěti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku i všem čtyřem indickým vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku.
(14)
Odpovědi na dotazník přišly od všech pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ze čtyř indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku jeden přestal spolupracovat, zatímco zbývající tři výrobci, z nichž dva jsou navzájem ve spojení, odpověděli na dotazník ve stanovených lhůtách. Z tohoto důvodu se vzorek indických vyvážejících výrobců nakonec skládal z uvedených tří indických společností, které odpověděly na dotazník.
5. Ověření získaných informací
(15)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné, aby mohla určit, zda je pravděpodobné přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy, a vymezit zájem Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily inspekce na místě:
5.1. Vyvážející výrobci v Indii
-
Axiom Imex International Ltd., Boisar,
-
Tufropes Private Limited, Silvassa,
-
India Nets, Indore.
5.2. Výrobci v Unii
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko),
-
Eurorope SA (Řecko),
-
Lanex A.S. (Česká republika),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakousko).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčený výrobek je stejný jako v původním šetření a je vymezen takto: motouzy, šňůry, provazy a lana, též splétané nebo oplétané, též impregnované, povrstvené, potažené nebo opláštěné pryží nebo plasty, z polyethylenu nebo polypropylenu, jiné než vázací nebo balicí motouzy, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), jakož i z jiných syntetických vláken z nylonu nebo jiných polyamidů nebo z polyesterů, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m). V současnosti je tento výrobek zařazen do kódů KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19. Dotčený výrobek se používá v široké škále námořních a průmyslových aplikací, především v lodní dopravě (zejména k uvazování) a v odvětví rybolovu.
(17)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že zmíněná lana používaná k uvazování nespadají do definice dotčeného výrobku, nýbrž by měla být kvůli smyčkám, jež jsou k nim připevněny, deklarována jako „výrobky z lanoví“, které spadají do jiného kódu KN (viz též 23. bod odůvodnění). Je však třeba poznamenat, že lana k uvazování se zmiňují pouze v kontextu možných použití různých druhů dotčeného výrobku, které jsou všechny definovány jako lana ze syntetických vláken, jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jak bylo prokázáno v původním šetření a potvrzeno v tomto šetření, dotčený výrobek a lana ze syntetických vláken vyráběná a prodávaná indickými vyvážejícími výrobci na jejich domácím trhu a lana vyráběná a prodávaná výrobci v Unii na trhu Unie jsou ve všech ohledech totožná a mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti. Považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(19)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobek vyráběný výrobním odvětvím Unie není srovnatelný s dotčeným výrobkem vzhledem k tomu, že výrobci v Unii začali používat nový typ suroviny s názvem Dyneema, která je mnohem dražší než ostatní suroviny, jelikož výrobky, v nichž je tato surovina použita, mají mnohem větší pevnost. Indičtí výrobci zařazení do vzorku tento druh suroviny skutečně nepoužívají. Za prvé je však nutno uvést, že dotyčné výrobky představují pouze malou část výrobků prodávaných výrobci v Unii. I když je skutečně pravda, že někteří výrobci v Unii tento druh vláken používají stále více, tvoří lana z Dyneema pouze malý zlomek výroby v Unii. Proto ačkoli významný rozdíl v ceně suroviny (až přibližně 25-30krát dražší) může mít určitý dopad zejména na ukazatel újmy týkající se průměrné ceny prodeje u výrobního odvětví Unie, je dopad lan z Dyneema na celkový výsledek posouzení omezený vzhledem k nesmírnému množství „běžných“ lan vyráběných v Unii. Za druhé, veškeré výpočty provedené v tomto přezkumu před pozbytím platnosti vycházely ze srovnání odpovídajících druhů výrobků, přičemž se braly v potaz různé suroviny. Tyto výpočty proto nemohou být zkresleny rozdílem v sortimentní skladbě. Výrobek, v němž byly použity suroviny jako Dyneema, má každopádně stejné základní fyzické a chemické vlastnosti jako dotčený výrobek. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPUNGU
(20)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zjišťovalo, zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu poté, co by platná opatření uložená vůči Indii případně pozbyla platnosti.
1. Objem dovozu
(21)
Podle údajů Eurostatu byl objem dovozu dotčeného výrobku z Indie v celém posuzovaném období zanedbatelný. V průběhu období přezkumného šetření činil objem dovozu z Indie 31 tun, tj. méně než 0,1 % spotřeby Unie v období přezkumného šetření:
(tuny)
2006
2007
2008
OPŠ
Indie
3
4
19
31
Dovoz dotčeného výrobku z Indie, zdroj - Comext
(22)
Podle ověřených údajů však tři společnosti zařazené do vzorku zaslaly v období přezkumného šetření do Unie podstatně vyšší objemy dotčeného výrobku, než jsou objemy uvedené v Eurostatu. V tomto ohledu se připomíná, že v původním šetření poskytli dovozci informace prokazující, že určité množství dotčeného výrobku pořízeného v Indii nebylo na trhu Unie propuštěno do volného oběhu, nýbrž bylo uloženo v celních skladech a prodáno zaoceánským plavidlům nebo námořním plovoucím plošinám. Jeden z výrobců, kteří předložili žádost, toto tvrzení zopakoval v současném šetření. Vzhledem k nedostatečné spolupráci přístavních obchodníků při šetření nebylo možno toto tvrzení ověřit. Podle seznamu odběratelů, který poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku, však bylo zřejmé, že odběrateli jsou skutečně většinou dodavatelé pro obchodní a námořní plavidla a námořní plovoucí plošiny v přístavech Unie. Na základě výše uvedených skutečností se zdá, že rozdíl mezi statistickými daty a nahlášenými údaji je zapříčiněn tímto prodejem.
(23)
Je třeba rovněž uvést, že žádost o přezkum před pozbytím platnosti obsahovala tvrzení o obcházení opatření. V tomto ohledu žadatel tvrdil, že určité objemy lan ze syntetických vláken z Indie vstoupily na území Unie pod číslem KN 5609 (Výrobky z […] motouzů, šňůr, provazů nebo lan), na něž se opatření nevztahují. V tomto šetření však nebyly na podporu tohoto názoru zjištěny žádné informace.
(24)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že v období přezkumného šetření bylo z Indie na celní území Unie skutečně dovezeno 31 tun dotčeného výrobku. Pokud jde o ověřený vývoz do přístavů Unie uskutečněný třemi indickými výrobci zařazenými do vzorku, který nebyl propuštěn do volného oběhu na trhu Unie, tento prodej se považuje za součást indického vývozu do ostatních třetích zemí.
(25)
Jelikož neexistoval významný objem dovozu z Indie do Unie, nemohl být takový objem základem pro reprezentativní analýzu pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu nebo újmy. Vzhledem k takto omezenému skutečnému objemu dovozu skutečně nelze vyvodit závěr, že v průběhu období přezkumného šetření docházelo k dumpingovému dovozu z Indie působícímu újmu. Analýza se proto zaměřila na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.
2. Pravděpodobný vývoj dovozu v případě zrušení opatření
2.1. Výrobní kapacita
(26)
Zkoumalo se, zda v dotčené zemi existuje nevyužitá výrobní kapacita, která by vytvářela potenciál k obnovení dumpingového vývozu v případě zrušení opatření.
(27)
Bylo zjištěno, že výrobní kapacita tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření prudce vzrostla, zatímco využití kapacity se v téže době snížilo. V období přezkumného šetření činily volné kapacity uvedených tří společností přibližně 75 % spotřeby Unie. To naznačuje pravděpodobný nárůst objemu dovozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(28)
Co se týká ostatních výrobců lan ze syntetických vláken v Indii, je známo, že společnost Garware, která po fázi výběru vzorku přestala spolupracovat, je významným výrobcem a podle jejích oficiálních internetových stránek má značnou výrobní kapacitu. V žádosti o přezkum před pozbytím platnosti jsou mimoto uvedeni další čtyři velcí indičtí výrobci. V Indii existuje rovněž řada středních a malých výrobců, kteří prodávají především na domácím trhu. Jelikož tito indičtí výrobci nespolupracovali při šetření, není jejich výrobní kapacita známa, lze však předpokládat, že trend u těchto výrobců je srovnatelný s trendem zjištěným u spolupracujících společností, a že tito výrobci tudíž mají další volnou kapacitu.
(29)
Poté, co jim byla sdělena uvedená zjištění, zpochybnili všichni indičtí výrobci zařazení do vzorku údaje týkající se jejich celkové volné kapacity. Všechny tyto údaje však uvedly samotné společnosti a byly ověřeny při šetření, které se uskutečnilo v prostorách každé z nich. Tato tvrzení proto byla odmítnuta.
2.2. Objem prodeje do přístavů Unie a na jiné vývozní trhy
(30)
Objem vývozu tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku do jiných třetích zemí, včetně prodeje přístavům Unie, který nevstupuje na celní území Unie, je značný a v průběhu posuzovaného období se zvýšil přibližně o 80 %, což představuje téměř polovinu celkového prodeje vyvážejících výrobců v průběhu období přezkumného šetření.
(31)
Skutečný dovoz do Unie se po uložení původních opatření prakticky zastavil. Je však nutno podotknout, že objem vývozu výrobců zařazených do vzorku do přístavů v Unii se v posuzovaném období značně zvýšil, a to z 61 na 785 tun. Vzhledem k tomu, že se skutečný dovoz do Unie uskutečňuje částečně prostřednictvím stejných prodejních kanálů jako v případě výrobků prodávaných v přístavech Unie, tato zvýšená přítomnost v blízkosti trhu Unie může naznačovat, že v případě neexistence opatření by indičtí výrobci zařazení do vzorku (a případně i další výrobci) mohli začít v krátkém čase prodávat značná množství dotčeného výrobku na trhu Unie.
(32)
Vzhledem k výše zmíněné orientaci indických výrobců na vývoz, jakož i k jejich rostoucí přítomnosti v přístavech Unie lze učinit závěr, že je vysoce pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, množství indického vývozu do Unie by se významně zvýšilo.
(33)
Poté, co jim byla sdělena zjištění přezkumu, jeden z indických výrobců poznamenal, že indický vývoz je po celém světě velmi diverzifikovaný mezi trhy s růstovým potenciálem, a proto by v případě neexistence opatření nedošlo k obnovení vývozu do Unie ve značném objemu. Uznává se, že někteří indičtí výrobci mohli diverzifikovat svůj vývoz mezi různé trhy, to však nelze pokládat za dostatečné, aby to mohlo změnit závěry, které byly učiněny na základě výše uvedených zjištění.
2.3. Vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a běžnou hodnotou
(34)
Orientační výpočet dumpingu byl proveden na základě ověřeného prodeje do přístavů Unie uskutečněného třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku, který se sice považuje za součást vývozu do jiných třetích zemí, poskytuje však vhodný údaj o možných cenách indických lan ze syntetických vláken v případě neexistence cel. Běžné hodnoty vycházely z cen na domácím trhu v Indii. Na základě těchto údajů byl u dvou ze tří indických výrobců zařazených do vzorku zjištěn dumping. Bylo zjištěno, že dumpingová rozpětí činí průměrně 10 %, což lze považovat za významné rozpětí, ačkoliv je mnohem nižší než rozpětí zjištěná v původním šetření.
(35)
Ze srovnání cen dosažených třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na trzích jiných třetích zemí (vyjma prodeje do přístavů Unie) s jejich cenami na domácím trhu byl zjištěn podobný výsledek, ačkoliv takto zjištěná dumpingová rozpětí byla nižší.
(36)
Poté, co jim byla sdělena zjištění přezkumu, jeden z indických výrobců uvedl, že v souvislosti s indickým dovozem do Unie nebyl zjištěn dumping. Ve skutečnosti se však prakticky téměř žádný dovoz neuskutečnil. Kromě toho byl dumping konstatován jak u prodeje do přístavů Unie, tak u prodejů do dalších třetích zemí. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(37)
Jiná ze zúčastněných stran uvedla, že dumpingová rozpětí zjištěná v tomto přezkumu nelze považovat za významná v porovnání se stávající úrovní cel, vzhledem k rozdílným nákladům na pracovní sílu v Unii a v Asii. Je však třeba poznamenat, že náklady na pracovní sílu v Unii nejsou pro výpočet dumpingového rozpětí relevantní.
3. Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu
(38)
Na základě výše uvedené analýzy se konstatuje, že vyvážející výrobci mají značný výrobní potenciál k obnovení vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Co se týká cen, bylo zjištěno, že dva výrobci zařazení do vzorku uskutečňovali prodej do jiných třetích zemí za dumpingové ceny. Vezme-li se navíc v potaz rovněž společnost Garware, která přestala spolupracovat, existuje dalších pět velkých vyvážejících výrobců uvedených v podnětu, u nichž lze na základě dostupných informací předpokládat, že vykazují stejný trend jako společnosti, u nichž byl zjištěn prodej do jiných třetích zemí za dumpingové ceny.
(39)
Vzhledem k náznakům, že indičtí vyvážející výrobci mají i nadále strategický zájem o trh Unie, což prokazují jejich rostoucí objemy vývozu do přístavů Unie a obrovská dostupná volná kapacita, je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, obnovili by tito výrobci vývoz do Unie ve značném množství. Vzhledem k cenovému chování indických výrobců na trzích ve třetích zemích je vysoce pravděpodobné, že by došlo k obnovení vývozu za dumpingové ceny. Konstatuje se proto, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to k obnovení dumpingu.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(40)
Výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení představují výrobci v Unii, na něž připadá celková výroba v Unii. Počet výrobců v Unii lze odhadnout na přibližně čtyřicet.
(41)
Informace pro výběr vzorku požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo patnáct výrobců v Unii, jejichž jménem byla žádajícím sdružením podána žádost o přezkum před pozbytím platnosti, a další tři výrobci v Unii. Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, podrobně byl šetřen vzorek pěti výrobců představujících přibližně 40 % výrobního odvětví Unie. Vzorek se skládal z těchto společností:
-
Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko),
-
Eurorope SA (Řecko),
-
Lanex A.S. (Česká republika),
-
Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko),
-
Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakousko).
(42)
Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, osmnáct spolupracujících výrobců v Unii představovalo 78 % celkové výroby v Unii v průběhu období přezkumného šetření.
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba na trhu Unie
(43)
Spotřeba lan ze syntetických vláken v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie (včetně prodeje uskutečněného nespolupracujícími výrobci v Unii na základě odhadu žádajícího sdružení) s připočtením veškerého dovozu do Unie podle údajů Eurostatu.
(44)
Na základě výše uvedených skutečností lze stanovit, že se v průběhu posuzovaného období spotřeba Unie snížila o 7 %. Poté, co se mezi roky 2006 a 2007 spotřeba zvýšila o 16 %, mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření poklesla o 20 %.
2006
2007
2008
OPŠ
Celková spotřeba Unie (v t)
34 318
39 816
36 777
31 944
Index (2006=100)
100
116
107
93
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku), Eurostat (dovoz)
2. Dovoz z Indie
(45)
Jak je uvedeno ve 21. bodě odůvodnění, skutečný indický dovoz do Unie byl v celém posuzovaném období v důsledku platných účinných antidumpingových opatření zanedbatelný.
(46)
Jak však bylo objasněno ve 22. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou v rostoucí míře přítomni v blízkosti trhu Unie, a to prostřednictvím vývozu do přístavů EU, který nepodléhá celnímu odbavení, a je tudíž od zmíněných antidumpingových cel osvobozen.
3. Ceny a objem indického vývozu do jiných třetích zemí
(47)
Jelikož byl skutečný indický dovoz do Unie zanedbatelný, bylo srovnání cen provedeno mezi cenami indického vývozu do jiných třetích zemí (včetně vývozu do přístavů v Unii, na nějž se antidumpingová cla nevztahují) a cenami prodeje v Unii, který uskutečnili výrobci v Unii zařazení do vzorku.
(48)
Na tomto základě bylo zjištěno, že se indický vývoz do jiných třetích zemí uskutečnil za prodejní ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Takto zjištěný cenový rozdíl dosáhl až 46 % a v průměru činil 18 %.
(49)
Hodnota indického vývozu do jiných třetích zemí během posuzovaného období vzrostla o více než 30 %. Tento prodej představoval téměř polovinu celkového obratu indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku v průběhu období přezkumného šetření.
4. Dovoz z jiných třetích zemí
(50)
Navzdory poklesu spotřeby na trhu Unie o 7 % se objem dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období zvýšil o 18 %. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl ze 17 % na 22 %.
(51)
Je nutno zmínit, že dovoz z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) v posuzovaném období vzrostl o 46 % a dosáhl podílu na trhu ve výši 8,6 % (v porovnání s 5,5 % v roce 2006). Ačkoliv kvůli obecné povaze údajů Eurostatu, které nejsou rozděleny podle druhů výrobků, nebylo možno provést přesné srovnání cen, zdá se, že průměrná cena čínského dovozu do Unie je podstatně vyšší než průměrná cena indického vývozu. Mimoto se zdá, že průměrná cena čínského dovozu odpovídá cenám výrobního odvětví Unie.
(52)
Dovoz z Korejské republiky (dále jen „Korea“) do Unie měl v posuzovaném období stálý podíl na trhu ve výši přibližně 3 %. Objem tohoto dovozu klesl souběžně se snižující se spotřebou o 6 %.
(53)
Dovoz z jakékoli jiné třetí země měl v průběhu období přezkumného šetření podíl na trhu Unie pro lana ze syntetických vláken nižší než 2 %.
5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
5.1. Předběžné poznámky
(54)
Byly analyzovány všechny ukazatele újmy uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Pokud jde o ukazatele objemu prodeje a podílu výrobců v Unii na trhu, tyto ukazatele byly analyzovány na základě údajů získaných pro všechny výrobce v Unii, tj. výrobní odvětví Unie. Co se týká všech ostatních ukazatelů újmy, jejich zkoumání vycházelo z informací poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, které byly ověřeny v prostorách jednotlivých společností, jak bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění. Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, jeden z výrobců v Unii zahájil činnost v průběhu posuzovaného období, jeho údaje proto nebyly v analýze trendů týkajících se ukazatelů újmy použity, aby se zamezilo zkreslení těchto trendů.
5.2. Objem prodeje výrobního odvětví Unie
(55)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období významně snížil, a to o 12 %. Jak již bylo uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, spotřeba Unie v posuzovaném období klesla o 7 %, přičemž obzvláště prudký pokles začal od roku 2007. Je třeba zdůraznit, že se objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snižoval rychlejším tempem než pokles spotřeby:
2006
2007
2008
OPŠ
Objem prodeje výrobního odvětví Unie v Unii (v t)
28 393
32 161
28 911
24 955
Index (2006=100)
100
113
102
88
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku)
5.3. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu
(56)
Vývoj popsaný v předchozím bodě odůvodnění a výše uvedené tabulce měl mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření za následek úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Snižování podílu výrobního odvětví Unie na trhu bylo trvalé, přičemž celkový úbytek činil 4,6 procentního bodu:
2006
2007
2008
OPŠ
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)
82,7 %
80,8 %
78,6 %
78,1 %
Index (2006=100)
100
98
95
94
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku)
(57)
Je nutno podotknout, že výše uvedený úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu byl do značné míry zapříčiněn rostoucím podílem čínského dovozu na trhu (viz 50. bod odůvodnění).
5.4. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Souběžně s vývojem objemu prodeje se objem výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku snižoval srovnatelným tempem, a to o 17 % v průběhu posuzovaného období. Výrobní kapacita v témže období vzrostla o 5 %. To mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vedlo ke snížení využití kapacity o 20 %:
2006
2007
2008
OPŠ
Výroba (v t)
11 229
12 286
12 150
9 372
Index (2006=100)
100
109
108
83
Výrobní kapacita (v t)
21 510
23 467
23 278
22 480
Index (2006=100)
100
109
108
105
Využití kapacity (v %)
52,2 %
52,4 %
52,2 %
41,7 %
Index (2006=100)
100
100
100
80
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.5. Zásoby
(59)
Co se týká zásob, výrobci lan ze syntetických vláken udržovali obecně své zásoby na poměrně nízké úrovni, jelikož se většina výroby uskutečňuje na základě poptávky. Bylo možno zaznamenat, že v průběhu posuzovaného období, a zejména v období přezkumného šetření, vykazovaly průměrné zásoby pokles, který byl velkou měrou zapříčiněn snížením výroby lan ze syntetických vláken.
2006
2007
2008
OPŠ
Konečný stav zásob (v t)
1 073
982
1 156
905
Index (2006=100)
100
92
108
84
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.6. Prodejní ceny
(60)
Průměrné ceny obdobného výrobku prodávaného v Unii výrobci v Unii zařazenými do vzorku se v posuzovaném období do určité míry zvýšily, zejména mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření:
2006
2007
2008
OPŠ
Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie (v EUR/t)
5 268
5 229
5 670
5 766
Index (2006=100)
100
99
108
109
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
(61)
Je však třeba poznamenat, že výše uvedená průměrná prodejní cena je vypočtena na základě všech druhů výrobku, včetně lan ze syntetických vláken nejvyšší hodnoty, například lan ze syntetických vláken vyrobených ze suroviny s názvem Dyneema. Cenový rozdíl mezi jednotlivými druhy výrobku je skutečně obrovský (viz 19. bod odůvodnění). V minulých letech zvýšilo výrobní odvětví Unie výrobu výrobků vyšší hodnoty. Tato lana ze syntetických vláken mají v jejich sortimentní skladbě tudíž rostoucí podíl. Tyto nedávné změny v sortimentní skladbě jsou jedním z důvodů zvýšení průměrných jednotkových prodejních cen výrobního odvětví Unie.
5.7. Ziskovost
(62)
Částečně v důsledku platných účinných opatření a částečně díky diverzifikaci sortimentní skladby se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo v celém posuzovaném období zachovat stálou a dobrou úroveň ziskovosti:
2006
2007
2008
OPŠ
Ziskovost výrobního odvětví Unie (v %)
9,7 %
11,1 %
10,0 %
12,4 %
Index (2006=100)
100
115
104
128
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.8. Investice a schopnost získat kapitál
(63)
Investice byly v letech 2006 a 2007 na poměrně vysoké úrovni, načež poklesly na polovinu předchozí částky. V průběhu období přezkumného šetření se neuskutečnily prakticky žádné investice.
2006
2007
2008
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
3 574 130
3 886 212
1 941 222
168 877
Index (2006=100)
100
109
54
5
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.9. Návratnost investic
(64)
Souběžně s konstantním vývojem ziskovosti se v posuzovaném období zvýšila i návratnost investic.
2006
2007
2008
OPŠ
Návratnost investic (v %)
21,4 %
25,5 %
26,1 %
28,4 %
Index (2006=100)
100
119
122
132
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.10. Peněžní tok
(65)
Peněžní tok výrobců v Unii zařazených do vzorku byl v průběhu posuzovaného období na poměrně stálé úrovni:
2006
2007
2008
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
6 033 496
7 973 188
7 790 847
6 911 360
Index (2006=100)
100
132
129
115
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.11. Zaměstnanost, produktivita a mzdové náklady
(66)
Situace výrobců v Unii zařazených do vzorku, co se týče zaměstnanosti, se mezi roky 2006 a 2008 vyvíjela příznivě. Od roku 2008 do období přezkumného šetření však v důsledku klesající poptávky na trhu došlo ke snížení zaměstnanosti. Pokles poptávky mající za následek snížení výroby vedl mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření rovněž k snížení produktivity. Pokud jde o roční mzdové náklady na zaměstnance, ty se až do roku 2008 zvyšovaly, načež v období přezkumného šetření následoval mírný pokles.
2006
2007
2008
OPŠ
Zaměstnanost (osoby)
638
665
685
623
Index (2006=100)
100
104
107
98
Roční mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
12 851
13 688
14 589
14 120
Index (2006=100)
100
107
114
110
Produktivita (v t na zaměstnance)
17,6
18,4
17,7
15,0
Index (2006=100)
100
105
101
85
Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)
5.12. Růst
(67)
Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba Unie snížila o 7 % (viz 44. bod odůvodnění), objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie však poklesl o 12 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 6 procentních bodů (viz 55. a 56. bod odůvodnění). Na druhou stranu, objem skutečného indického dovozu byl kvůli platným opatřením i nadále zanedbatelný, objem dovozu z ostatních zemí však vzrostl o 18 % (především kvůli dovozu z ČLR) a získal dalších 5 procentních bodů podílu na trhu (viz 50. bod odůvodnění). Konstatuje se tudíž, že výrobní odvětví Unie bylo poklesem spotřeby dotčeno více, a zaznamenalo proto významnější úbytek objemu prodeje než ostatní účastníci na trhu.
5.13. Velikost dumpingového rozpětí
(68)
Kvůli skutečnosti, že dovoz dotčeného výrobku z Indie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný, nebylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro skutečný indický dovoz. Je však nutno podotknout, že indický vývoz do přístavů Unie, který nepodléhá celnímu odbavení, významně vzrostl a bylo zjištěno, že se část tohoto prodeje uskutečňovala za dumpingové ceny.
5.14. Překonání účinků minulého dumpingu
(69)
Bylo analyzováno, zda výrobní odvětví Unie stále ještě překonává účinky minulého dumpingu. Dospělo se k závěru, že se výrobnímu odvětví Unie již do značné míry podařilo tyto účinky překonat vzhledem ke skutečnosti, že byla po dlouhou dobu v platnosti účinná antidumpingová opatření.
5.15. Závěr ohledně situace výrobního odvětví Unie
(70)
Vzhledem ke skutečnosti, že pokud jde o dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie, byla v platnosti účinná antidumpingová opatření, se zdá, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo do značné míry překonat účinky minulého dumpingu působícího újmu.
(71)
Nelze však vyvodit závěr, že je situace výrobního odvětví Unie jistá. Ačkoliv se zdá, že určité ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobců v Unii (zejména ziskovost, návratnost investic a peněžní tok) vykazují poměrně stálou tendenci, ostatní ukazatele újmy (zejména objem prodeje a podíl na trhu, výroba a využití kapacity, jakož i investice) jasně ukazují, že situace výrobního odvětví Unie byla na konci období přezkumného šetření stále poměrně nejistá. Poté, co jim byla sdělena zjištění tohoto šetření, jeden z indických výrobců uvedl, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo žádnou újmu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nebylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období přezkumného šetření hmotnou újmu. Avšak závěr učiněný na základě zjištění přezkumu byl ten, že některé ukazatele vykazovaly stálé hodnoty, zatímco ostatní vykazovaly známky újmy.
(72)
Některé strany tvrdily, že nepříznivý vývoj některých ukazatelů újmy nebyl způsoben indickým dovozem, nýbrž celosvětovou hospodářskou krizí a rostoucím tržním podílem čínského dovozu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nepříznivý vývoj některých ukazatelů nebyl připisován téměř neexistujícímu dovozu z Indie. Navíc nárůst dovozu z Číny byl zkoumán a neměl žádný dopad na analýzu pravděpodobnosti obnovení dumpingu působícího újmu.
(73)
Co se týká životaschopnosti výrobního odvětví Unie obecně, je třeba uvést, že postupné uvádění různých výrobků vyšší hodnoty na trh - jak v rámci Unie, tak i na trzích třetích zemí - znamená, jak se zdá, kladné vyhlídky, pokud jde o dlouhodobou konkurenceschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož počet výrobců vyrábějících tato vysoce kvalitní lana ze syntetických vláken je v současnosti na světovém trhu omezený.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(74)
Jak bylo uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, vzhledem k zanedbatelnému objemu dovozu dotčeného výrobku z Indie během období přezkumného šetření se analýza zaměřila na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy.
(75)
Jak je podrobně rozvedeno ve 26. až 28. bodě odůvodnění, indičtí vyvážející výrobci mají k dispozici obrovské volné kapacity. Jak bylo objasněno ve 30. až 32. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou mimoto silně orientováni na vývoz a mají pobídku k prodeji svých výrobků ve velkém objemu na vývozních trzích. Jak bylo navíc uvedeno ve 31. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou silně a ve stále větší míře přítomni v přístavech Unie. Na základě těchto důvodů lze vyvodit závěr, že je velmi pravděpodobné, že by dovoz z Indie do Unie dosáhl v krátkém čase značného objemu, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(76)
Jak je uvedeno v 34. a 35. bodě odůvodnění, v případě neexistence opatření je pravděpodobné, že dojde k obnovení indického dovozu za dumpingové ceny. Jak je zmíněno ve 47. a 48 bodě odůvodnění, bylo mimoto rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny indických výrobců jsou v průměru o 18 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie (a tento cenový rozdíl může dosáhnout až 46 %), zřejmě naznačuje, že v případě neexistence opatření budou indičtí výrobci pravděpodobně vyvážet dotčený výrobek na trh Unie za ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, tj. je pravděpodobné, že jejich ceny budou představovat podbízení vůči prodejním cenám výrobců v Unii.
(77)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že v případě neexistence opatření je velmi pravděpodobné, že se indický dovoz dotčeného výrobku obnoví ve značném množství a s cenami podstatně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.
(78)
Vzhledem k poměrně nejisté situaci výrobního odvětví Unie (jak je vysvětleno v 71. a 72. bodě odůvodnění) je pravděpodobné, že případné obnovení indického dumpingového dovozu ve velkém za ceny nižší než ceny v Unii bude znamenat újmu pro výrobní odvětví Unie. Je zejména pravděpodobné, že rozsáhlé obnovení dumpingového dovozu bude mít za následek další úbytky podílu na trhu a objemu prodeje výrobního odvětví Unie, což povede k snížení výroby a poklesu zaměstnanosti. To bude mít spolu se značným cenovým tlakem v důsledku dovozu s nižšími cenami, než jsou prodejní ceny výrobců v Unii, za následek rychlé a vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(79)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné obnovení újmy způsobené obnoveným dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z Indie.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(80)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie.
(81)
Určení zájmu Unie bylo založeno na posouzení všech jednotlivých dotčených zájmů, tj. zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců, obchodníků, velkoobchodníků a průmyslových uživatelů dotčeného výrobku.
(82)
Je třeba připomenout, že se v předchozích šetřeních nemělo za to, že by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Toto šetření je mimoto přezkumem před pozbytím platnosti, analyzuje tudíž situaci, v níž jsou zavedena antidumpingová opatření.
(83)
Na tomto základě se zkoumalo, zda navzdory závěru o pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobném obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(84)
Jak již bylo uvedeno v 56. a 73. bodě odůvodnění, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zachovat významný, i když snižující se podíl na trhu a současně diverzifikovat sortimentní skladbu zavedením vysoce kvalitních lan ze syntetických vláken. Lze proto usuzovat, že výrobní odvětví Unie zůstalo ze strukturálního hlediska životaschopné.
(85)
Vzhledem k závěrům ohledně situace výrobního odvětví v Unii, které jsou uvedeny v 70. až 72. bodě odůvodnění, a podle tvrzení týkajících se analýzy pravděpodobnosti obnovení újmy (jak bylo objasněno v 74. až 79. bodě odůvodnění) lze mít rovněž za to, že je pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie zaznamenalo vážné zhoršení finanční situace, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, a to by vedlo k obnovení podstatné újmy.
(86)
Vzhledem k předpokládaným objemům a cenám dovozu dotčeného výrobku z Indie by bylo výrobní odvětví Unie skutečně vystaveno vážnému riziku. Jak je objasněno v 78. bodě odůvodnění, tento dovoz by měl za následek další snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, objemu prodeje a zaměstnanosti a rovněž by stlačil jeho ceny, což by nakonec vedlo k zhoršení jeho ziskovosti na podobné negativní úrovně, jaké byly zjištěny v původním šetření.
(87)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a s ohledem na neexistenci údajů prokazujících opak se vyvozuje závěr, že by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení
(88)
Komise zaslala dotazníky deseti dovozcům/obchodníkům, kteří nejsou ve spojení. Pouze jedna z těchto společností zaslala odpověď a vyslovila své námitky. Jelikož je však tato společnost ve spojení s jedním indickým výrobcem lan ze syntetických vláken, nelze ji považovat za dovozce, který není ve spojení. Poněvadž je společnost dovozcem ve spojení, její zájem je neoddělitelně spojen se zájmem indického výrobce.
(89)
Za této situace se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody, které by naznačovaly, že by zachování opatření do značné míry nepříznivě ovlivnilo dotčené dovozce/obchodníky, kteří nejsou ve spojení.
4. Zájem uživatelů
(90)
Komise zaslala dopis jednomu průmyslovému sdružení uživatelů dotčeného výrobku. Žádný uživatel neposkytl úplnou odpověď na dotazník a od sdružení nebyla obdržena žádná písemná podání.
(91)
Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany uživatelů a s ohledem na skutečnost, že dopad antidumpingových opatření bude ve srovnání s ostatními náklady hlavních uživatelských výrobních odvětví, jako je stavba lodí, projektování a provozování námořních plovoucích plošin, pravděpodobně zanedbatelný, se vyvozuje závěr, že zachování opatření nebude mít na tyto uživatele v zásadě nepříznivý dopad.
5. Závěr
(92)
Lze předpokládat, že zachování opatření zajistí, aby během krátké doby nedošlo k obnovení indického dumpingového dovozu na trh Unie ve značném množství. Výrobní odvětví Unie bude mít proto i nadále prospěch z podmínek hospodářské soutěže na trhu Unie a snížení hrozby uzavírání podniků a poklesu zaměstnanosti. Očekává se rovněž, že tyto příznivé účinky zaručí podmínky pro rozvoj inovačních, technicky zdokonalených výrobků pro nová a specializovaná použití ze strany výrobního odvětví Unie.
(93)
Je nutno rovněž zmínit, že na základě zvážení zájmu dovozců/obchodníků a rovněž uživatelů v Unii se zdá, že neexistují žádné přesvědčivé důvody prokazující, že by zachování opatření mělo značný nepříznivý dopad.
(94)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dopadu zachování opatření na jednotlivé účastníky na trhu Unie se vyvozuje závěr, že zachování opatření není v rozporu se zájmem Unie.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(95)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti, mimo jiné obrovské volné kapacity indických výrobců, jejich silnou orientaci na vývoz a rostoucí přítomnost v blízkosti trhu Unie, ceny jejich vývozu na trhy ostatních třetích zemí, u nichž bylo zjištěno, že jsou nižší než běžná hodnota a rovněž podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření, jakož i poměrně nejistou situaci výrobního odvětví Unie je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingového dovozu z Indie působícího újmu.
(96)
Všechny dotčené strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí doporučit zachování stávajících opatření v současné podobě. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky, nebyly však předloženy žádné námitky, které by odůvodňovaly změnu výše uvedených zjištění. Tvrzeními souvisejícími se sdělením zjištění přezkumu příslušným stranám se zabývají příslušné body odůvodnění tohoto nařízení.
(97)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by (jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení) antidumpingová cla uložená nařízením (ES) č. 1736/2004 měla být zachována.
(98)
Aniž by se opomíjela skutečnost, že byla zjištěna pravděpodobnost obnovení dumpingu působícího újmu, vyznačuje se toto řízení zvláštními okolnostmi, zejména dlouhou dobou trvání platných opatření, jejichž platnost již byla jednou prodloužena, a velmi omezeným množstvím skutečného dovozu z Indie, jak je uvedeno v 21. až 24. bodě odůvodnění. Tyto skutečnosti by se měly přiměřeně zohlednit v době prodloužené platnosti antidumpingových opatření, která by měla činit tři roky. Poté, co mu byla sdělena zjištění přezkumu, žadatel uvedl, že by opatření měla být prodloužena o pět let a že výše uvedené úvahy neodůvodňují prodloužení na kratší dobu.
(99)
Obvykle prodloužení opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení platí na pět let. Šetření dospělo k závěru, že situace výrobního odvětví Unie byla na konci období přezkumného šetření stále velmi nejistá a že se dlouhou dobu potýkalo s finančními těžkostmi, jak bylo konstatováno v původním šetření. Ještě se proto zcela nezotavilo z dumpingu působícího újmu. Řada klíčových ukazatelů však naznačila, že uložení opatření již přineslo určitá podstatná zlepšení. Z analýzy této komplexní situace vyplývá, že k úplnému a důkladnému zotavení z jakýchkoli minulých účinků dumpingu působícího újmu pravděpodobně dojde v době kratší, než je obvyklých pět let. Usuzuje se, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by období tří let mělo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie. Z těchto důvodů se nejeví jako nutné zachovat opatření po delší dobu.
(100)
Usuzuje se proto, že by prodloužení opatření o celé pětileté období nebylo plně doloženo skutečnostmi zjištěnými při šetření, a že by doba platnosti opatření měla být proto omezena na tři roky.
(101)
Individuální sazba antidumpingového cla uvedená v článku 2 tohoto nařízení byla stanovena na základě zjištění původního šetření. Odráží proto situaci dotčené společnosti zjištěnou v průběhu šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výhradně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a vyráběných dotyčnou společností, tedy konkrétně uvedenou právnickou osobou. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v článku 1, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenou společností, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celostátnímu clu.
(102)
S veškerými žádostmi o použití individuální antidumpingové celní sazby (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakýchkoli změnách v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz motouzů, šňůr, provazů a lan, též splétaných nebo oplétaných, též impregnovaných, povrstvených, potažených nebo opláštěných pryží nebo plasty, z polyethylenu nebo polypropylenu, jiných než vázací nebo balicí motouzy, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), jakož i z jiných syntetických vláken z nylonu nebo jiných polyamidů nebo z polyesterů, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), v současnosti kódů KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19, pocházejících z Indie.
2. Sazba antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Celní sazba
Doplňkový kód TARIC
Garware Wall Ropes Ltd
53,0 %
8755
Všechny ostatní společnosti
82,0 %
8900
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije je po dobu tří let roky.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 20. prosince 2010.