KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 627/2011
af 27. juni 2011
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) ("grundforordningen"), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen ("Kommissionen") offentliggjorde den 30. september 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af visse sømløse rør af rustfrit stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("Kina" eller "det pågældende land").
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage indgivet den 16. august 2010 af Defence Committee of the Seamless Stainless Steel Tubes Industry of the European Union ("Defence Committee") på vegne af to grupper af EU-producenter ("klagerne"), der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede EU-produktion af sømløse rør af rustfrit stål. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter og Kinas repræsentanter, kendte importører, leverandører og brugere såvel som deres sammenslutninger om indledningen af proceduren. Kommissionen underrettede også producenter i De Forenede Stater ("USA"), da USA blev anset for et muligt referenceland. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
I betragtning af det store antal eksporterende producenter, ikke forretningsmæssigt forbundne importører og EU-producenter blev det i indledningsmeddelelsen overvejet at anvende stikprøver for at fastlægge dumpingens og skadens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at give Kommissionen mulighed for at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i så tilfælde at udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter, importører og EU-producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og, som angivet i indledningsmeddelelsen, at fremlægge grundlæggende oplysninger om deres aktiviteter i forbindelse med den undersøgte vare i undersøgelsesperioden fra 1. juli 2009 til 30. juni 2010. De kinesiske myndigheder blev også hørt.
a) Stikprøve af kinesiske eksporterende producenter
(6)
Ud af de 31 kinesiske eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, der gav sig til kende, udtog Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 en stikprøve på grundlag af den største repræsentative eksporterede mængde, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Stikprøven bestod af tre (grupper af) virksomheder, som tegner sig for 25 % af den samlede import, der er registreret i Eurostat i UP, og udgør over 38 % af alle de samarbejdsvillige eksportører i UP. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev de berørte parter og de kinesiske myndigheder hørt, men gjorde ikke indsigelse imod den foreslåede stikprøve.
b) Stikprøve af EU-producenter
(7)
Ud af de 21 EU-producenter, som Kommissionen kontaktede, fremlagde elleve de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysninger fra de samarbejdsvillige EU-producenter udtog Kommissionen en stikprøve af to grupper, der repræsenterer fem EU-producenter. Stikprøven blev udtaget på grundlag af salgs- og produktionsmængder. De stikprøveudvalgte EU-producenter tegnede sig for 48 % af det samlede EU-salg fra alle EU-producenter og for 80 % fra de producenter, der gav sig til kende.
(8)
Ud af de 62 ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som Kommissionen kontaktede, besvarede kun fem virksomheder stikprøvespørgsmålene inden fristens udløb. Derfor blev det besluttet, at det ikke var nødvendigt at udtage en stikprøve, og der blev udsendt spørgeskemaer til alle disse virksomheder. I sidste ende var der kun to importører, der besvarede spørgeskemaet og samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen.
c) Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg
(9)
For at give de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis de ønskede det, sendte Kommissionen de relevante formularer til de stikprøveudvalgte eksporterende producenter. Alle grupper af eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller individuel behandling, hvis undersøgelsen skulle vise, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling.
(10)
Tre (grupper af) virksomheder anmodede om individuel undersøgelse. Undersøgelsen af disse anmodninger i den midlertidige fase kunne ikke lade sig gøre inden for den fastsatte frist. Der vil i den endelige fase blive truffet en afgørelse om, hvorvidt disse virksomheder kan indrømmes en individuel undersøgelse.
(11)
Kommissionen fremlagde officielt resultaterne af konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling for de pågældende stikprøveudvalgte eksporterende producenter i Kina og for de stikprøveudvalgte EU-producenter.
(12)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter, alle stikprøveudvalgte EU-producenter, to ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører og en bruger.
(13)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på analysen af markedsøkonomisk eller individuel behandling og for en midlertidig afgørelse af, hvorvidt der er tale om dumping, fastsættelse af deraf følgende skade og fastlæggelse af EU's interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos nedenstående virksomheder.
-
Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., Haiyu Town, Changshu City og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., Baihe Town, Qingpu District, Shanghai; Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ Yantai City, Shandong Province; Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ Yantai City, Shandong Province;
-
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Shanghai; Shanghai Jinchang international trading Chongqing Co., Ltd., Jieshi Town, Banan District, Chongqing;
-
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.,Yongzhong, Longwan district, Wenzhou.
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Headquarters; Mülheim an der Ruhr, Tyskland;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Deutschland; Remscheid, Tyskland;
-
Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Spanien.
-
PEXCO, Scranton, Pennsylvania;
-
Salem Tube, Greenville, Pennsylvania;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes USA, Houston, Texas;
-
Sandvik Materials Technology, Scranton, Pennsylvania.
3. Undersøgelsesperiode
(14)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2009 til 30. juni 2010 ("undersøgelsesperioden" eller "UP"). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden ("den betragtede periode").
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(15)
Den pågældende vare er som beskrevet i indledningsmeddelelsen visse sømløse rør af rustfrit stål, undtagen rør forsynet med fittings, af den art, der anvendes til ledninger til gasser eller væsker, til anvendelse i civile luftfartøjer, som i øjeblikket tariferes under KN-kode 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 og ex 7304 90 00 ("den pågældende vare"). Dette omfatter ubearbejdede "huljern", varmebehandlede varer og koldbehandlede varer.
(16)
I produktionsprocessen anvendes normalt cylindre ("billets") af rustfrit stål som råmateriale. I første fase af produktionen fremstilles et ufærdigt "huljern" ved anvendelse af enten en ekstruderingsproces eller en varmudstansningsproces. Efterfølgende kan huljernet først behandles ved en varmebehandlingsproces, hvorved der opnås et varmebehandlet rør, og videreforarbejdes ved en koldbehandlingsproces ("cold pilger process") eller ved en koldtrækningsproces, hvorved der opnås et koldbehandlet rør. Alle slags varer (huljern, varmebehandlede og koldbehandlede rør) har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål.
(17)
Sømløse rør af rustfrit stål bruges hovedsageligt i følgende industrier: den kemiske og petrokemiske industri, gødningsproduktion, kraftværker, bygge- og anlægsvirksomhed, farmakologi og medicinske teknologier, bioteknologi, vandrensning og affaldsforbrænding, olie- og gasudvinding og -produktion, kulforarbejdning og gasbehandling, forarbejdning af levnedsmidler.
(18)
En EU-producent, der videreforarbejder rør af rustfrit stål, hævdede, at hvis der blev indført foranstaltninger, burde KN-kode 7304 49 10 ikke være omfattet af deres anvendelsesområde, fordi den dækker ufærdige huljern udelukkende bestemt til videreforarbejdning. Undersøgelsen viste imidlertid, at både EU og denne EU-producents kinesiske leverandører angav de varer, der blev solgt til denne producent, som varmebehandlede eller koldbehandlede varer.
(19)
Angivelsen af disse varer som "ubearbejdede huljern udelukkende bestemt til fremstilling af rør med andet tværsnit eller anden godstykkelse" vedrører faktisk varer, som ikke nødvendigvis har andre fysiske egenskaber, de har blot en anden anvendelse. Det blev midlertidigt konkluderet, at der ikke var nogen grund til at udelukke "ubearbejdede huljern" fra varedefinitionen.
2. Samme vare
(20)
Det blev konstateret, at den pågældende vare og visse sømløse rør af rustfrit stål, der sælges på hjemmemarkedet i Kina, samt visse sømløse rør af rustfrit stål, som sælges i EU af EU-erhvervsgrenen, havde de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Foreløbig anses de derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(21)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de producenter, som viste sig at opfylde alle kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(22)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
1.
Virksomhedernes beslutninger og udgifter afspejler markedsvilkårene uden nogen væsentlig statslig indgriben, og udgifterne afspejler markedsværdierne.
2.
Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål.
3.
Der er ingen væsentlige fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
4.
Retlig sikkerhed og stabilitet sikres ved love om konkurs og ejerforhold.
5.
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(23)
I forbindelse med denne undersøgelse anmodede alle tre stikprøveudvalgte (grupper af) eksporterende producenter om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og de indsendte ansøgningsformularen herom inden for tidsfristen.
(24)
Det blev ved undersøgelsen fastslået, at ingen af de stikprøveudvalgte (grupper af) kinesiske eksporterende producenter opfyldte kravene i de kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og derfor ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(25)
Ingen af virksomhederne opfylder kravene i kriterium 1 på grund af statslig indgriben i afgørelser vedrørende anskaffelse af de vigtigste råmaterialer (især billets af rustfrit stål, ingots og rundstål). Disse råmaterialer udgør et godt stykke over 50 % af produktionsomkostningerne for den pågældende vare (sømløse rør af rustfrit stål). Derfor er disse råmaterialer langt det største input i produktionen af den pågældende vare.
(26)
Den kinesiske stat spiller en vigtig rolle i fastsættelsen af priser på råmaterialer til sømløse rør af rustfrit stål og griber konstant ind på markedet med følgende instrumenter: eksportafgift og ingen momsrabat. For det første har de vigtigste råmaterialer til fremstilling af sømløse rør af rustfrit stål, været pålagt en eksportafgift på 15 % siden 1. januar 2008. For det andet yder staten ikke momsrefusion på eksport af disse råmaterialer.
(27)
De stikprøveudvalgte virksomheder køber deres vigtigste råmaterialer til fremstilling af sømløse rør af rustfrit stål på det kinesiske hjemmemarked. Det fremgik af undersøgelsen, at de kinesiske priser på råmaterialer i gennemsnit og afhængigt af stålkvaliteten er omkring 30 % lavere end dem på verdensmarkederne (USA eller EU).
(28)
Da Kina må importere størstedelen af sin jernmalm til internationale markedspriser, er det klart, at der ikke findes nogen naturlige komparative fordele, som kan forklare de lave priser på råmaterialerne på det kinesiske hjemmemarked. Samtidig har en række undersøgelser i årevis peget på betydelig statslig indgriben i denne sektor (3). Det fremgår af rapporterne, at den kinesiske regering har udpeget 14 "nøgle"-industrier og syv "søjle"-industrier. Vigtige nedstrømsbrugere af specialstål er blandt de syv "søjle"-industrier, der støttes gennem den kinesiske regerings industripolitikker (4). Den negative indvirkning af eksportafgifter og delvis momsrabat fremhæves også i WTO's handelspolitiske evalueringer af Kinas handelspolitikker og -praksis (5).
(29)
Som fastslået i WTO's handelspolitiske evalueringer medvirker brugen af politikinstrumenter som eksportafgifter og momsrabat til at nedbringe eksportmængden af de pågældende råmaterialer og lede forsyningerne i retning af hjemmemarkedet, og den fører til et nedadgående pres på hjemmemarkedspriserne på disse varer (6). I forbindelse med den igangværende undersøgelse blev der faktisk konstateret en betydelig prisforskel mellem hjemmemarkedspriserne og verdensmarkedspriserne. Sådan en forskel udgør indirekte bistand til nedstrømsvirksomheder på hjemmemarkedet og dermed en komparativ fordel for dem. Dette argument styrkes yderligere af den kendsgerning, at der ikke opkræves eksportafgift på eksport af den pågældende vare (sømløse rør af rustfrit stål), som også nyder godt af momsrabat.
(30)
Den nuværende undersøgelse viser ved at fastslå forskelle i brugen af eksportafgifter og momsrabatter både for opstrøms- og nedstrømsvirksomheder, at der er tale om statslig indgriben, hvilket kan konkluderes ud fra den betydelige prisforskel på råmaterialerne af rustfrit stål (især billets af rustfrit stål, ingots og rundstål) på det kinesiske marked og verdensmarkederne.
(31)
I betragtning af prisforskellen mellem det kinesiske hjemmemarked og verdensmarkederne ville producenterne på hjemmemarkedet af ovennævnte råmaterialer - uden statslig indgriben - være tilbøjelige til at eksportere deres varer til markeder med højere priser, hvor de kunne opnå større fortjenester. De kinesiske toldstatistikker bekræfter faktisk, at der praktisk talt ikke finder nogen eksport sted af billets af rustfrit stål fra Kina til resten af verden. I 2009 var eksporten af ingots af rustfrit stål og andre ubearbejdede former for rustfrit stål på under 2 tons og i 2010 på under 5 tons. Dette er et yderligere argument til påvisning af statslig indgriben på markedet for råmaterialer.
(32)
Den kinesiske praksis bør betragtes som en underliggende faktor for statslig indgriben i virksomhedernes beslutninger vedrørende råmaterialer. Den nuværende kinesiske ordning med høje eksportafgifter og ingen momsrefusion for eksport af råmaterialer har i alt væsentligt ført til en situation, hvor kinesiske priser på råmaterialer fortsat fastsættes ved statslig indgriben og efter al sandsynlighed fremover fortsat vil udgøre en støtte til de kinesiske producenter af sømløse rør af rustfrit stål.
(33)
For så vidt angår kriterium 1, undlod en af virksomhederne endvidere at medtage to forretningsmæssigt forbundne leverandører af råmaterialer i sine stikprøveoplysninger og sin anmodning om markedsøkonomisk behandling. Virksomheden hævdede, at disse leverandører leverer små mængder, og at den kendsgerning, at de ikke blev indberettet, ikke kunne og ikke ville påvirke resultatet af undersøgelsen væsentligt. Det bemærkes, at Kommissionen først og fremmest skal danne sig et samlet billede af alle virksomheder i en gruppe, der beskæftiger sig med produktion og salg af den pågældende vare, uanset disse virksomheders størrelse og størrelsen af deres salg. Det bemærkes endvidere, at leverancerne af råmaterialer er splittet temmelig meget op og fordelt på en række små leverandører. Det konkluderedes, at virksomheden - ud over den ovenfor beskrevne fordrejning af de vigtigste råmaterialer - ikke kunne påvise, at dens beslutninger blev truffet som reaktion på markedssignaler uden nogen væsentlig statslig indgriben, og at udgifterne afspejlede markedsværdierne.
(34)
Ud over kriterium 1 undlod visse virksomheder også at påvise, at de opfyldte kriterium 2 og 3. To virksomheder kunne ikke påvise, at de havde ét klart sæt regnskabsforskrifter, der blev revideret uafhængigt i overensstemmelse med internationale standarder. For en virksomheds vedkommende var uoverensstemmelser i regnskaberne ikke afspejlet i revisionsrapporten. En anden virksomhed kunne ikke fremlægge regnskaber for visse driftsår.
(35)
Endelig var der en virksomhed, som modtog lån fra statsejede banker til gunstige rentesatser, der var betydeligt lavere end markedsrentesatserne. Dette viser, at produktionsomkostningerne og den finansielle situation er underlagt fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
(36)
Efter fremlæggelsen af konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling blev der modtaget bemærkninger fra EU-erhvervsgrenen og tre stikprøveudvalgte (grupper af) berørte eksporterende producenter.
(37)
En virksomhed hævdede, at Kommissionens afgørelse om at afvise markedsøkonomisk behandling var påvirket og dermed fordrejet af beregningen af dumpingmargenen. Det bør i den forbindelse bemærkes, at afgørelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling går forud for beregningen af dumping og den kontrol, som fandt sted udelukkende af oplysningerne i forbindelse med afgørelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. Påstanden er derfor ubegrundet.
(38)
En virksomhed hævdede, at den ikke var forpligtet til at indsende anmodninger om markedsøkonomisk behandling for forretningsmæssigt forbundne leverandører af råmaterialer. Dette argument må afvises. Det fremgik klart af indledningsmeddelelsen, at navnene på alle forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der beskæftiger sig med produktion og/eller salg af den undersøgte vare (til eksport og/eller på hjemmemarkedet), samt en udførlig beskrivelse af disse virksomheders aktiviteter, skal indberettes til Kommissionen.
(39)
Virksomheden hævdede endvidere, at fordrejningerne på markedet for råmaterialer ikke var væsentlige, fordi 17,5 % af råmaterialerne importeres fra ikke forretningsmæssigt forbundne internationale leverandører, og resten købes fra forretningsmæssigt forbundne virksomheder. De oplysninger, Kommissionen er i besiddelse af, viser, at omkring 30 % af råmaterialerne indkøbes lokalt, og resten importeres hovedsageligt fra forretningsmæssigt forbundne leverandører. I den forbindelse bør det bemærkes, at afregningspriser fra forretningsmæssigt forbundne leverandører normalt ikke betragtes som pålidelige oplysninger. Endvidere er virksomhedens købspriser på råmaterialer fra ikke forretningsmæssigt forbundne leverandører generelt betydeligt lavere end priserne i EU eller USA, hvilket også gør sig gældende for de øvrige undersøgte eksporterende producenter. Påstanden afvises derfor.
(40)
En virksomhed anfægtede Kommissionens beregning af prisforskellen mellem priserne på råmaterialer på det kinesiske hjemmemarked og verdensmarkederne. Efter en kontrol bekræfter Kommissionen denne beregning. Virksomheden tog navnlig ikke hensyn til de ekstragebyrer for stål, som leverandørerne i USA og EU anvendte. Påstanden må derfor afvises.
(41)
En virksomhed hævdede endvidere, at afvigelserne mellem selvangivelsen og årsregnskabet var normale og ikke væsentlige, og derfor var der ingen pligt til at afgive forklaringer i noterne til regnskabet. Dette burde derfor ikke have haft en indvirkning på Kommissionens afgørelse. Det bemærkes, at afvigelserne vedrørende det årlige overskud er tæt på 30 mio. RMB og derfor burde være blevet betragtet som væsentlige og dermed være blevet forklaret i noterne til regnskabet.
(42)
En anden påstand vedrørte et påstået brud på WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger og EU's antisubsidiegrundforordning (7). Virksomheden hævdede, at en afvisning af anmodningen om markedsøkonomisk behandling ud fra den begrundelse, at virksomhederne muligvis modtager subsidier, har den virkning, at eksportøren straffes for subsidier, der anses for ulovlige, uden at det er dokumenteret. Dette argument må afvises. Anmodningerne om markedsøkonomisk behandling er ikke blevet afvist ud fra en begrundelse om mulige subsidier, men ud fra specifikke grunde, der fremgår af betragtningerne ovenfor og de detaljerede fremlagte dokumenter om markedsøkonomisk behandling, som parterne har fået tilsendt. Hovedårsagen til afvisningen af markedsøkonomisk behandling var konstaterede fordrejninger på markedet for råmaterialer. Det bør desuden fremhæves, at virksomhederne f.eks. opnåede lån fra statsejede banker til gunstige rentesatser, der var betydeligt lavere end markedsrentesatserne, hvilket tydeligt peger på overførsel fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
(43)
Det konkluderes, at ingen af de modtagne bemærkninger var af en sådan art, at de kunne ændre konklusionerne vedrørende afgørelsen om markedsøkonomisk behandling.
2. Individuel behandling
(44)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen når virksomhederne har bevist, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
at eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede selskaber eller joint ventures, frit kan tilbageføre kapital og fortjeneste
-
at eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit
-
at størstedelen af aktierne tilhører private; statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende managementstillinger skal være i klart mindretal, eller det skal påvises, at selskabet er tilstrækkelig uafhængigt af statslig indgriben
-
at valutaomregninger foretages til markedskursen, og
-
at statens indgriben ikke er af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(45)
De tre ovennævnte stikprøveudvalgte (grupper af) virksomheder, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, anmodede også om individuel behandling. Det blev midlertidigt konstateret, at alle disse tre stikprøveudvalgte (grupper af) virksomheder opfyldte betingelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og derfor kunne indrømmes individuel behandling.
3. Normal værdi
a) Referenceland
(46)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(47)
I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den agtede at bruge USA som referenceland ved fastsættelsen af den normale værdi for Kina. En part hævdede, at Indien var et bedre referencemarked, fordi landet har et udviklingsniveau, der svarer til Kinas. Kommissionen mødte ingen samarbejdsvilje fra de indiske producenter. USA virkede oprindelig som et egnet referenceland i betragtning af sin åbenhed over for importkonkurrence (toldsatser på 0 % i forhold til 10 % i Indien) og et rimelig godt konkurrenceniveau på hjemmemarkedet med 15 til 20 producenter i USA.
(48)
Spørgeskemabesvarelserne og kontrolbesøget afslørede imidlertid, at USA ikke er et egnet referenceland. Alle de samarbejdsvillige producenter i USA er afhængige af import af råmaterialer og færdigvarer fra deres EU-moderselskaber og opretholder en begrænset produktionsaktivitet i USA, især for at kunne udføre kundespecifikke eller tidskritiske ordrer. De samarbejdsvillige USA-producenters produktionsmængde udgør rent faktisk en brøkdel af deres europæiske moderselskabers. Vigtigst af alt har USA's samarbejdsvillige producenter imidlertid forarbejdningsomkostninger, der afspejler deres særlige fremstillingsforhold. Disse omkostninger fører til høje hjemmemarkedspriser på USA's marked.
b) Fastsættelse af den normale værdi
(49)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes den normale værdi på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi eller prisen ved eksport fra et sådant tredjeland til andre lande, herunder EU. I betragtning af at den normale værdi ikke kunne fastsættes på grundlag af priser eller beregnede værdier i USA af de i foregående betragtning anførte grunde, blev den anden metode undersøgt. Af de nedenfor anførte grunde er denne metode imidlertid heller ikke egnet i det foreliggende tilfælde. I lighed med USA's salgspriser på hjemmemarkedet vil USA's eksportpriser også blive påvirket af høje produktionsomkostninger og af den kendsgerning, at eksportmængderne ville blive begrænsede, dvs. under 2 % af den kinesiske eksport til EU. Det tyder også på, at en del af denne eksport foregår til forretningsmæssigt forbundne virksomheder og derfor ikke er velegnet til fastsættelse af den normale værdi.
(50)
Som et alternativ til ovennævnte to metoder fremgår det af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), at den normale værdi kan fastsættes på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i EU for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen. Denne metode er midlertidigt blevet anvendt i det foreliggende tilfælde, i betragtning af at undersøgelsen i denne fase fastslog, at USA ikke er et egnet referenceland.
(51)
For de varetyper, der blev eksporteret af de stikprøveudvalgte kinesiske (grupper af) eksporterende producenter, og som ikke blev solgt af de stikprøveudvalgte EU-producenter, anvendte Kommissionen midlertidigt de priser, der faktisk er betalt eller skal betales i Fællesskabet for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen, for de varetyper, der kommer tættest på med samme diameter, stålkvalitet og varetype (f.eks. koldttrukne eller varmttrukne).
4. Eksportpris
(52)
I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
5. Sammenligning
(53)
Dumpingmargenerne blev fastlagt ved at sammenligne de individuelle eksportpriser ab fabrik hos de stikprøveudvalgte eksportører med de stikprøveudvalgte EU-producenters salgspriser på hjemmemarkedet, jf. betragtning 50 ovenfor.
(54)
For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer i alle de tilfælde, hvor de blev anset for at være rimelige, nøjagtige og dokumenterede. Der blev navnlig indrømmet en justering for indirekte skatter, søtransport og forsikring, fragt i eksportlandet, omkostninger til garantier, provisioner, kreditomkostninger, bankgebyrer, forskelle i handelsled og, jf. betragtning 70 nedenfor, kvalitetsopfattelse.
6. Dumpingmargener
(55)
De midlertidige dumpingmargener blev udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
a) For samarbejdsvillige stikprøveudvalgte eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling
(56)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for de stikprøveudvalgte samarbejdsvillige eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling, fastslået på grundlag af en sammenligning af en vejet gennemsnitlig normal værdi fastsat ud fra priser, der faktisk er betalt eller skal betales i EU for samme vare, behørigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen, jf. betragtning 50 og 51 ovenfor, og den enkelte virksomheds vejede gennemsnitlige eksportpris på den pågældende vare til EU som anført ovenfor.
(57)
På det grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomheder i stikprøven
Midlertidig dumpingmargen
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,2 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,5 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
66,5 %
b) For alle andre samarbejdsvillige eksporterende producenter
(58)
Dumpingmargenen for de andre samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina, som ikke indgik i stikprøven, blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 6, beregnet som et vejet gennemsnit af de dumpingmargener, der var fastsat for de eksporterende producenter i stikprøven.
(59)
På det grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
c) Alle andre (ikke samarbejdsvillige) eksporterende producenter
(60)
På grund af det høje samarbejdsniveau i forbindelse med undersøgelsen (de samarbejdsvillige virksomheder tegner sig for ca. 64 % af den samlede import, der er registreret i Eurostat i UP) blev den landsdækkende margen for de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter fastsat ved at anvende den højeste margen, der blev konstateret for de stikprøveudvalgte (grupper af) virksomheder.
(61)
På det grundlag er det midlertidige landsdækkende dumpingniveau, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, 83,2 %.
D. SKADE
1. EU-produktion og EU-erhvervsgren
(62)
I undersøgelsesperioden blev den samme vare fremstillet af 21 producenter i EU. I henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, anses alle 21 nuværende EU-producenter for at udgøre EU-erhvervsgrenen ("EU-erhvervsgrenen").
(63)
To grupper af EU-producenter bestående af fem EU-producenter blev udvalgt til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 7, og de tegnede sig for over 50 % af den samlede EU-produktion af samme vare. Ud af de øvrige samarbejdsvillige EU-producenter var den virksomhed, som krævede en begrænsning af varedækningen (jf. betragtning 16 og 17 ovenfor) ikke enig i udtagelsen af stikprøven. Producenten indvendte navnlig, at stikprøven kun omfatter virksomheder, der både er på "markedet for færdigvarer" og "markedet for udgangsmateriale", og at stikprøven udelukkende består af klagere. Det gentages, at den pågældende virksomhed køber udgangsmateriale af både Kina og EU-erhvervsgrenen. Producenten kunne imidlertid ikke bevise, at der faktisk findes sådanne to separate markeder. Producenten tegnede sig desuden for under 2 % af den samlede EU-produktion i UP, hvorimod de to grupper af virksomheder blev udvalgt ud fra de objektive kriterier i betragtning 7 og 8 ovenfor.
2. EU-forbruget
(64)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet ud fra de oplysninger, der var modtaget fra Defence Committee, som repræsenterer klagerne, jf. betragtning 2 ovenfor, og importtal for EU-markedet fra Eurostat. Sidstnævnte oplysninger måtte justeres en smule, for så vidt angår import fra Sydafrika og Japan for visse perioder, fordi disse oplysninger var fordrejede på grund af ukorrekt indberetning af oplysninger.
(65)
EU-forbruget faldt kraftigt med 35 % mellem 2006 og UP. Forbruget var dog vokset en smule mellem 2006 og 2007, toppede i 2007 og dalede derefter støt år for år indtil UP.
Tabel 1
EU-forbruget
2006
2007
2008
2009
UP
Enheder (tons)
131 965
153 630
133 711
102 865
85 629
Indeks
100
116
101
78
65
(66)
Den betragtede periode var faktisk præget af betydelige markedsudsving, hovedsageligt på grund af en betydelig volatilitet i efterspørgslen efter rør af rustfrit stål. 2007 og de første tre kvartaler af 2008 kan karakteriseres ved et stærkt voksende marked. I sidste ende fik den økonomiske krise en stor indvirkning på efterspørgslen. Denne indvirkning begyndte at vise sig i sidste kvartal af 2008, blev alvorligere i løbet af 2009, fortsatte i første halvdel af 2010 og havde således konsekvenser for hele UP. Alt dette afspejler sig i tendensen i EU-forbruget, der var på sit højeste i 2007, hvorefter det aftog år for år.
3. Import fra det pågældende land
3.1. Mængde af dumpingimport
(67)
Udtrykt i mængde voksede importen af den pågældende vare fra Kina til EU's marked i den betragtede periode. Importen fra Kina voksede samlet set med 14 % i den betragtede periode. Importen fra Kina fordobledes faktisk næsten mellem 2006 og 2007, hvorimod den dalede år for år mellem 2007 og UP, i høj grad på grund af det dalende forbrug (da markedsandelen forblev stabil mellem 2008 og UP, jf. betragtning 68 nedenfor).
Tabel 2
Import fra Kina (mængder)
2006
2007
2008
2009
UP
Enheder (tons)
13 804
26 790
25 186
17 043
15 757
Indeks
100
194
182
123
114
3.2. Dumpingimportens markedsandel
(68)
Markedsandelen for dumpingimporten fra Kina næsten fordobledes i den betragtede periode og øgedes med 76 % eller 7,9 procentpoint. Denne vækst i markedsandel fandt navnlig sted mellem 2006 og 2007, og markedsandelen forblev efterfølgende på sit høje niveau.
Tabel 3
Import fra Kina (markedsandel)
2006
2007
2008
2009
UP
Markedsandel (%)
10,5 %
17,4 %
18,8 %
16,6 %
18,4 %
Indeks
100
167
180
158
176
3.3. Priser
a) Prisudvikling
(69)
Nedenstående tabel viser gennemsnitsprisen på dumpingimporten fra Kina ved EU's grænse, ufortoldet, som oplyst af Eurostat. I den betragtede periode steg gennemsnitsprisen på importen fra Kina indtil 2008 og faldt siden mellem 2008 og UP.
Tabel 4
Import fra Kina (priser)
2006
2007
2008
2009
UP
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
4 354
5 129
5 506
4 348
3 954
Indeks
100
118
126
100
91
b) Prisunderbud
(70)
Der blev foretaget en prissammenligning, type for type, af de kinesiske eksporterende producenters og de stikprøveudvalgte EU-producenters salgspriser i EU. Til dette formål blev de stikprøveudvalgte EU-producenters priser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder sammenlignet med priserne hos de stikprøveudvalgte eksporterende producenter i det pågældende land. Der blev foretaget justeringer, hvor dette var nødvendigt, for at tage hensyn til forskelle i markedsopfattelsen af varekvalitet, i handelsled og i omkostninger efter import.
(71)
Sammenligningen viste, at importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina i UP blev solgt i EU til priser, som underbød EU-erhvervsgrenens priser med 21-32 %, udtrykt som en procentdel heraf.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
4.1. Indledende bemærkninger
(72)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og indikatorer, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation. Nedennævnte tal vedrører alle EU-producenter, for så vidt angår salg og markedsandele, samt de stikprøveudvalgte EU-producenter, for så vidt angår alle de resterende indikatorer. For så vidt angår de indikatorer, der tager udgangspunkt i de stikprøveudvalgte producenter, og i betragtning af at stikprøven kun bestod af to grupper af producenter, kunne de faktiske aggregerede data af fortrolighedshensyn ikke fremlægges i nedenstående tabeller; i stedet fremlægges kun indeksene for at vise tendensen i disse indikatorer.
4.2. Produktion
(73)
EU-produktionsmængden voksede mellem 2006 og 2008, men faldt drastisk mellem 2008 og UP. Dette betydelige fald i produktionen skyldtes både tilbagegangen på markedet og det øgede pres fra dumpingimport.
Tabel 5
Produktion
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Produktion (indeks)
100
107
121
84
66
4.3. Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(74)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet forblev relativt stabil i den undersøgte periode: Kapacitetsudnyttelsesgraden faldt imidlertid med 35 % mellem 2006 og UP. I UP faldt kapacitetsudnyttelsesgraden til lidt over det halve af sit niveau i 2008.
Tabel 6
Produktionskapacitet
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Kapacitet (indeks)
100
98
101
102
101
Kapacitets-udnyttelse (indeks)
100
109
120
82
65
4.4. Lagerbeholdninger
(75)
Nedenstående tabel viser, at slutlagrene først voksede indtil 2008, da EU-produktionen var på sit højeste, men derefter begyndte at aftage som følge af de lavere niveauer af fremstillingsvirksomhed.
Tabel 7
Lagerbeholdninger
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Lagerbeholdninger (indeks)
100
124
168
138
118
4.5. EU-salgsmængder (hele EU-erhvervsgrenen)
(76)
Alle EU-producenters salgsmængde på EU-markedet faldt samlet med 39 %, hvorimod den kinesiske eksport voksede med 14 % i samme tidsrum, jf. betragtning 68 ovenfor. EU-erhvervsgrenens EU-salgsmængder udviklede sig som følger:
Tabel 8
EU-salg (mængder)
Alle EU-producenter
2006
2007
2008
2009
UP
EU-salg (tons)
82 743
91 043
79 418
63 223
50 569
Indeks
100
110
96
76
61
4.6. Markedsandel (hele EU-erhvervsgrenen)
(77)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 3,4 procentpoint mellem 2006 og 2007 og forblev relativt stabil i resten af den betragtede periode med en lille midlertidig stigning i 2009. Samlet set tabte EU-erhvervsgrenen en markedsandel på 3,6 procentpoint, hvorved markedsandelen for dumpingimporten fra Kina som det fremgår af tabel 3 ovenfor nærmest blev fordoblet i den betragtede periode.
Tabel 9
Unionens markedsandel
Alle EU-producenter
2006
2007
2008
2009
UP
Markedsandel (%)
62,7 %
59,3 %
59,4 %
61,5 %
59,1 %
Indeks
100
95
95
98
94
4.7. Salgspriser
(78)
For så vidt angår gennemsnitssalgspriser, viser tabellen nedenfor, at EU-erhvervsgrenen satte sine salgspriser op og derefter gradvist satte dem ned år for år indtil UP og nåede prisniveauer, der ligger under dem i 2006. Udviklingen og den store volatilitet i EU-erhvervsgrenens salgspriser skyldtes delvis store svingninger i omkostningerne til råmaterialer.
Tabel 10
EU-salg (gennemsnitspriser)
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Gennemsnitspris pr. ton (indeks)
100
135
126
100
92
4.8. Beskæftigelse
(79)
Beskæftigelsesniveauet fulgte i vidt omfang udviklingen i produktionsmængden (se tabel 5 ovenfor), hvilket viser, at EU-erhvervsgrenen har forsøgt at nedbringe produktionsomkostningerne, hvor det var nødvendigt. EU-erhvervsgrenen forsøgte at tilpasse sin arbejdsstyrke til de forværrede markedsforhold ved at nedsætte arbejdstiden snarere end ved at nedbringe antallet af beskæftigede. Derfor viser tabellen nedenfor beskæftigelsesniveauet i fuldtidsækvivalenter. EU-producenternes beskæftigelse i fuldtidsækvivalenter voksede med 11 procentpoint mellem 2006 og 2008, hvorefter den faldt med 19 procentpoint fra 2008 til UP. Alt i alt faldt antallet af fuldtidsækvivalenter med 8 % i den betragtede periode.
Tabel 11
Beskæftigelse
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Beskæftigelse i fuldtids-ækvivalenter (indeks)
100
106
111
95
92
4.9. Produktivitet
(80)
Trods EU-erhvervsgrenens ovennævnte bestræbelser faldt EU-producenternes produktion pr. fuldtidsækvivalent betydeligt, samlet med 29 %. De alvorlige konsekvenser af dumpingimporten fra Kina i en periode med en voldsomt faldende efterspørgsel på markedet forhindrede EU-erhvervsgrenen i at opretholde sit produktionsniveau.
Tabel 12
Produktivitet
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Produktions-mængde pr. fuldtidsækvivalent (indeks)
100
102
109
88
71
4.10. Arbejdskraftomkostninger
(81)
EU-erhvervsgrenen har i den betragtede periode været i stand til at kontrollere udviklingen i arbejdskraftomkostningerne. Det fremgår således af nedenstående tabel, at de gennemsnitlige årlige arbejdskraftomkostninger steg en smule i 2007 og 2008, men faldt i 2009 og i UP. I den samlede periode faldt enhedsarbejdskraftomkostningerne med 2 %. Dette fald ville have været mere markant, hvis omkostningerne til fratrædelsesgodtgørelser ikke var blevet medregnet i ovenstående tendens.
Tabel 13
Arbejdskraftomkostninger
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Arbejdskraft-omkostninger pr. ansat (indeks)
100
103
109
100
98
4.11. Rentabilitet og investeringsafkast
(82)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder og udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. EU-erhvervsgrenens fortjenstmargener udviklede sig derfor på følgende måde i den betragtede periode:
Tabel 14
Rentabilitet og investeringsafkast
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Nettofortjeneste (indeks)
100
202
89
- 147
- 188
Investeringsafkast(indeks)
100
289
215
- 107
- 153
(83)
Som det fremgår af ovenstående tabel toppede EU-erhvervsgrenens rentabilitet i 2007 som følge af de usædvanlige markedsvilkår, som alle markedsaktører kunne nyde godt af. Den gennemsnitlige rentabilitet forværredes betydeligt fra 2007, og fortjenesterne ændrede sig til betydelige tab i 2009 og UP.
(84)
Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i brede træk rentabilitetsudviklingen.
4.12. Likviditet og evne til at rejse kapital
(85)
Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne udviklede sig som følger (i betragtning af det negative beløb i 2006 blev 2007 ekstraordinært for denne tabel betragtet som referenceår med henblik på at angive likviditetsudviklingen):
Tabel 15
Likviditet
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Likviditet (indeks)
Negativ
100
685
175
53
(86)
Ovenstående tabel viser, at EU-erhvervsgrenens likviditet toppede i 2008, og at den efterfølgende faldt indtil udgangen af den betragtede periode og nåede et temmelig lavt niveau i UP.
4.13. Investeringer
(87)
I den betragtede periode udviklede de stikprøveudvalgte EU-producenters investeringer sig som følger:
Tabel 16
Investeringer
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Nettoinvesteringer (indeks)
100
192
406
286
183
(88)
Som ovenstående tabel viser, besluttede EU-producenterne at fortsætte med at investere trods deres ovennævnte skrøbelige finansielle situation i 2009 og UP. Dette skyldes, at i) denne type virksomhed normalt fordrer visse flerårige investeringer, som måtte foretages uanset markedssituationen, og at ii) hyppige opgraderinger af maskiner i denne sektor er en forudsætning for fremstilling af større mængder af varer i den højere ende af skalaen (som en indsats for at bevare konkurrenceevnen over for andre producenter).
4.14. Den faktiske dumpingmargens størrelse
(89)
Dumpingmargenerne for importen fra Kina er meget høje, jf. betragtning 57 ovenfor. I betragtning af dumpingimportens størrelse, markedsandel og priser kan virkningerne af dumpingmargenerne betragtes som betydelige.
5. Konklusion vedrørende skade
(90)
Skadesindikatorerne udviklede sig i negativ retning i den betragtede periode. Dette gælder især indikatorerne vedrørende rentabilitet, produktionsmængde, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde og markedsandel, som alle har udvist en klar negativ tendens.
(91)
Samtidig underbød importen af rør af rustfrit stål fra Kina EU-erhvervsgrenens priser med op til 32 % i UP (se betragtning 71 ovenfor).
(92)
På baggrund af ovenstående konkluderes det midlertidigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(93)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten har forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
2. Virkninger af dumpingimporten
(94)
Mellem 2006 og UP voksede mængden af dumpingimport af den pågældende vare med 14 % på et marked, der skrumpede med 35 %, hvilket medførte en stigning i markedsandele på EU-markedet på 76 %, fra 10,5 % til 18,4 %.
(95)
Stigningen i dumpingimporten af den pågældende vare fra Kina i den betragtede periode var sammenfaldende med en negativ tendens i de fleste af EU-erhvervsgrenens skadesindikatorer. EU-erhvervsgrenen tabte en markedsandel på 3,6 procentpoint, og dens salgspriser faldt med 8 % som følge af pristrykket fra dumpingimporten til lave priser på EU-markedet. Det betydelige prisunderbud forhindrede EU-erhvervsgrenen i at vælte de øgede produktionsomkostninger over på salgspriserne i et acceptabelt omfang, hvilket medførte negative rentabilitetsniveauer i UP.
(96)
På grundlag af ovenstående konkluderes det midlertidigt, at den kinesiske dumpingimport til lave priser, der kom ind på EU-markedet i store og konstant stigende mængder, og som i et betydeligt omfang underbød EU-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode, forvolder EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
3. Andre faktorers indvirkning
3.1. Import fra andre tredjelande
(97)
Importen fra andre tredjelande var begrænset i den betragtede periode. Den samlede markedsandel for importen fra andre lande end Kina faldt med 4,3 procentpoint fra 26,8 % til 22,5 %.
(98)
De næststørste importkilder i UP var Japan og Ukraine. De havde en markedsandel på 5,2 % hver. Indien havde en markedsandel på 3,0 % og USA en markedsandel på 2,7 % i UP. Nedenstående tabel viser udviklingen i importmængder, priser og markedsandele for de fire største importkilder efter Kina og for importen fra de øvrige tredjelande baseret på tal fra Eurostat. Som nævnt i betragtning 64 ovenfor var det nødvendigt at foretage en lille justering af Eurostats tal for den japanske import for at korrigere for fordrejninger som følge af ukorrekt indberetning af transaktioner.
Tabel 17
Import fra andre lande
Land
2006
2007
2008
2009
UP
Japan
Mængde (tons)
5 801
7 211
6 955
6 753
4 445
Markedsandel (%)
4,4 %
4,7 %
5,2 %
6,6 %
5,2 %
Gennemsnitspris (EUR)
7 981
7 396
8 591
11 634
9 596
Ukraine
Mængde (tons)
7 820
8 536
7 904
4 659
4 431
Markedsandel (%)
5,9 %
5,6 %
5,9 %
4,5 %
5,2 %
Gennemsnitspris (EUR)
6 775
9 212
8 100
6 336
6 031
Indien
Mængde (tons)
3 664
4 323
3 461
3 265
2 540
Markedsandel (%)
2,8 %
2,8 %
2,6 %
3,2 %
3,0 %
Gennemsnitspris (EUR)
5 519
6 874
6 789
3 929
4 111
USA
Mængde (tons)
3 739
6 019
2 724
2 740
2 344
Markedsandel (%)
2,8 %
3,9 %
2,0 %
2,7 %
2,7 %
Gennemsnitspris (EUR)
16 235
5 597
12 892
11 175
11 054
Andre lande
Mængde (tons)
14 394
9 709
8 063
5 183
5 542
Markedsandel (%)
10,9 %
6,3 %
6,0 %
5,0 %
6,5 %
Gennemsnitspris (EUR)
6 643
7 880
8 553
6 695
6 497
I alt - alle andre tredjelande end Kina
Mængde (tons)
35 418
35 797
29 107
22 600
19 303
Markedsandel (%)
26,8 %
23,3 %
21,8 %
22,0 %
22,5 %
Gennemsnitspris (EUR)
5 586
7 540
8 453
8 392
7 484
(99)
Som anført i tabellen ovenfor øgede Japan i den betragtede periode sin markedsandel moderat med 0,8 procentpoint fra 4,4 % til 5,2 %. Priserne på den japanske import forekommer imidlertid at være langt mere sammenlignelige med EU's priser end priserne på importen fra Kina. Vigtigst af alt var de japanske importpriser i UP væsentlig højere end EU-erhvervsgrenens.
(100)
Importen fra USA fandt sted til priser, der var betydelig højere end EU-erhvervsgrenens i den betragtede periode (undtagen i år 2007). For så vidt angår importen fra Ukraine og importen fra Indien, bevarede de begge en relativt stabil markedsandel på EU-markedet, skønt gennemsnitspriserne på importen fra disse lande alt i alt var lavere end EU-priserne: Ukraines markedsandel faldt fra 5,9 % til 5,2 %, mens Indiens markedsandel voksede fra 2,8 % til 3,0 % i den betragtede periode.
(101)
Det kan konkluderes, at den samlede markedsandel for importen fra alle andre tredjelande end Kina faldt med 4,3 procentpoint fra 26,8 % til 22,5 % i den betragtede periode. Samlet set voksede gennemsnitsimportprisen fra alle andre tredjelande end Kina med 34 % i den betragtede periode (fra 5 586 EUR til 7 484 EUR pr. ton), hvilket står i skarp kontrast til nedsættelsen af den allerede meget lave kinesiske importpris med 9 % og faldet på 8 % i de gennemsnitlige EU-salgspriser.
(102)
På grundlag af ovenstående kan det konkluderes, at importen fra andre tredjelande end Kina ikke lader til at have bidraget til den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt i UP.
3.2. Virkningen af markedssvingninger og den økonomiske krise
(103)
2007 og de første tre kvartaler af 2008 kan karakteriseres som et stærkt voksende marked for rør af rustfrit stål, men i sidste ende fik den finansielle og økonomiske krise en stor indvirkning også på denne sektor. Den økonomiske afmatning satte ind i sidste kvartal af 2008, fortsatte i 2009 og havde endog en indvirkning på første halvdel af 2010, dvs. på hele UP. Alt dette afspejler sig i tendenserne i EU-forbruget, der var på sit højeste i 2007, hvorefter det aftog år for år (se tabel 1 ovenfor).
(104)
Ovennævnte fald i forbruget som følge af den økonomiske afmatning havde utvivlsomt også en indvirkning på situationen i EU-erhvervsgrenen. Det skal dog bemærkes, at den negative virkning blev betydelig forværret af dumpingimporten fra Kina, som i væsentligt omfang underbød EU-erhvervsgrenens priser. Selv om den økonomiske afmatning kan anses for at have bidraget til den skade, som blev forvoldt i UP, kan dette derfor på ingen måde mindske de skadevoldende virkninger af dumpingimporten fra Kina til lave priser på EU-markedet. Uden en sådan illoyal konkurrence fra Kina samt den importmængde og det pristryk, som den lagde på EU-producenterne, ville det have været muligt for sidstnævnte at holde deres salgspriser og rentabilitet på relativt acceptable niveauer selv i en situation med faldende efterspørgsel.
(105)
I øjeblikket kan virkningen af dumpingimporten fra Kina, der foregik til priser, som markant underbød EU-salgspriserne i UP, anses for endnu mere skadelig i en periode med økonomisk krise, hvor salgsmængderne og -priserne under alle omstændigheder allerede er under pres på grund af det lavere forbrug.
(106)
Den økonomiske afmatning kan på grundlag af ovenstående forhold ikke anses for at kunne bryde årsagssammenhængen mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra Kina.
3.3. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(107)
For så vidt angår udviklingen i EU-erhvervsgrenens eksportsalg, faldt eksporten mindre end hjemmemarkedssalget, uanset om det er alle EU-producenter eller kun stikprøveudvalgte producenter, der undersøges. For så vidt angår udviklingen i eksportsalgsmængden, kunne man opstille følgende tendens for EU-erhvervsgrenen i den betragtede periode:
Tabel 18
EU-erhvervsgrenen - eksportsalg (tons) til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder
Alle EU-producenter
2006
2007
2008
2009
UP
Indeks
100
99
108
88
64
(108)
Det bør fremhæves, at EU-erhvervsgrenens eksportsalg skrumpede langsommere end dens salg på EU-markedet. Dette kan tyde på, at presset fra dumpingimporten fra Kina er særlig stærkt på EU-markedet. Som følge heraf og af eksportens betydelige andel af EU-erhvervsgrenens samlede salg (konstant mellem 39 % og 45 % i den betragtede periode) kan EU-producenternes manglende konkurrenceevne på verdensmarkedet med sikkerhed udelukkes.
3.4. Konkurrenceevne for dumpingimporten fra Kina og EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger
(109)
Stålprisernes høje volatilitet og den generelle udvikling i efterspørgslen på markedet førte til betydelige svingninger i omkostningerne til billets af rustfrit stål, som er det vigtigste råmateriale til fremstilling af den undersøgte vare. EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedsproduktionsomkostninger udviklede sig på følgende måde i den betragtede periode:
Tabel 19
EU-erhvervsgrenen - produktionsomkostninger (EUR pr. ton)
Producenter i stikprøven
2006
2007
2008
2009
UP
Indeks
100
120
119
124
118
(110)
Som fastslået i betragtning 78 ovenfor er markedet i Kina for billets af rustfrit stål meget fordrejet. Som følge af denne fordrejning lader eksporterende producenter i Kina til at have mulighed for at foretage eksportsalg af den pågældende vare til EU-markedet med en prisfastsættelse, der sandsynligvis er mindre elastisk over for priserne på råmaterialer, og som medfører priser, der betydeligt underbyder priserne på EU-markedet. Med andre ord har producenterne af rør af rustfrit stål i Kina som følge af fordrejningen på det kinesiske marked for råmaterialer en illoyal konkurrencefordel i forhold til EU-erhvervsgrenen. Denne fordrejning lader til at have bidraget til at give de kinesiske producenter mulighed for at opretholde det lave prisniveau på dumpingimporten fra Kina.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(111)
Det kan konkluderes, at det på grundlag af ovenstående analyse kan påvises, at importen fra Kina er vokset i mængde og har vundet betydelige markedsandele i den betragtede periode. Disse øgede mængder, der kom ind på EU-markedet til dumpingpriser, underbød desuden EU-erhvervsgrenens priser betydeligt. EU-erhvervsgrenen har i en vis periode været i stand til at kompensere for de negative virkninger af dette pres takket være de usædvanlig positive markedsbetingelser i 2007 og 2008, men dette var ikke længere muligt, da den økonomiske krise medførte en betydelig nedgang i efterspørgslen.
(112)
Andre faktorer, der kan have forvoldt skade for EU-erhvervsgrenen, blev ligeledes analyseret. Det blev i denne henseende konstateret, at importen fra andre tredjelande, virkningerne af den økonomiske krise, EU-erhvervsgrenens eksportresultater og andre faktorer, herunder fordrejninger på det kinesiske marked for råmaterialer, ikke synes at være af en sådan art, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt i UP.
(113)
I betragtning af ovenstående analyse, hvor der på behørig vis er sondret mellem alle kendte faktorers konsekvenser for EU-erhvervsgrenens situation set i forhold til dumpingimportens skadevoldende virkninger, konkluderes det midlertidigt, at importen fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
F. UNIONENS INTERESSER
(114)
Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for konklusionerne om dumping, skade og årsagssammenhæng var årsager, som ville få Kommissionen til klart at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Med henblik herpå og i henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, undersøgte Kommissionen den sandsynlige virkning af eventuelle foranstaltninger for alle berørte parter såvel som de sandsynlige konsekvenser af ikke at træffe foranstaltninger.
(115)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til uafhængige importører og brugere. To importører og en bruger indgav spørgeskemabesvarelser inden for tidsfristen.
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(116)
En EU-producent modsatte sig indførelsen af antidumpingforanstaltninger, da virksomheden delvis køber ubearbejdede huljern af rustfrit stål fra Kina for at videreforarbejde dem til færdige rør. Producenten tegner sig imidlertid for under 2 % af den samlede EU-produktion.
(117)
Det skal påpeges, at skadesindikatorerne generelt udviste en negativ tendens, og at især skadesindikatorerne for EU-erhvervsgrenens produktions- og salgsmængde og markedsandel samt finansielle resultater, herunder rentabilitet og investeringsafkast, blev påvirket i alvorlig grad.
(118)
Hvis der indføres foranstaltninger, forventes prisdykket og tabet af markedsandele at blive afbødet og EU-erhvervsgrenens salgspriser at begynde at rette sig, hvilket vil medføre en betydelig forbedring af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
(119)
Det er på den anden side sandsynligt, at forværringen af EU-erhvervsgrenens markedsmæssige og finansielle situation vil fortsætte, hvis der ikke indføres antidumpingforanstaltninger. Med et sådant scenario ville EU-erhvervsgrenen tabe yderligere markedsandele, da den ikke er i stand til at følge de markedspriser, der fastsættes af dumpingimporten fra Kina. Dette ville sandsynligvis medføre yderligere nedskæringer i produktionen og lukning af produktionsanlæg i EU med omfattende tab af arbejdspladser til følge.
(120)
Ud fra ovenstående faktorer konkluderes det midlertidigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingforanstaltninger.
2. Ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importørers interesser
(121)
Som anført ovenfor blev der ikke udtaget stikprøver af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører, da der kun var to ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som samarbejdede fuldt ud i undersøgelsen ved at indgive en spørgeskemabesvarelse. Kun en lille del af omsætningen hos disse to importører vedrørte videresalg af den pågældende vare fra Kina.
(122)
Den import, der blev oplyst af disse to importører, repræsenterede imidlertid en forholdsvis lille del af den samlede import fra Kina i UP (langt under 10 %). I betragtning af de høje margener, som importørerne opnåede på videresalget af den pågældende vare i UP, må det antages, at indførelsen af antidumpingtold kunne føre til lavere rentabilitetsniveauer for dem. Ingen af importørerne fremførte imidlertid argumenter ifølge hvilke, indførelsen af antidumpingtold ville være imod deres interesser. Da de begge desuden videresælger rør af rustfrit stål af ikke-kinesisk oprindelse (herunder rør af EU-oprindelse), kan de meget vel beslutte at begynde at foretage indkøb hos ikke-kinesiske leverandører, som ikke påvirkes af tolden.
(123)
Ingen andre importører har samarbejdet ved at indgive en spørgeskemabesvarelse eller uddybende bemærkninger. Den foreløbige konklusion er derfor, at det ikke vil have væsentlige negative virkninger for EU-importørernes interesser, hvis der indføres midlertidige foranstaltninger.
3. Brugernes interesser
(124)
De sømløse rør af rustfrit stål, der er genstand for denne procedure, anvendes til en lang række formål, jf. betragtning 17 ovenfor. Trods dette udviste kun en bruger samarbejdsvilje; denne bruger rør af rustfrit stål til fremstilling af luftkølede varmevekslere og luftkølede kondensatorer og tegner sig for under 1 % af den samlede kinesiske import i UP. Det kan dog midlertidigt konkluderes, at brugernes meget begrænsede samarbejdsvilje tyder på, at indvirkningen på brugerindustriens rentabilitet og økonomiske situation er ret begrænset.
(125)
Det fremgår af denne brugers spørgeskemabesvarelse, at virksomheden ikke vil blive hårdt ramt af antidumpingforanstaltninger, selv ikke for så vidt angår dens afdeling, der bruger rør af rustfrit stål. Hvis man sammenligner værdien af importen af den pågældende vare med omsætningen i den afdeling, som bruger importerede varer, kan virkningen betragtes som ubetydelig.
(126)
Ud fra oplysningerne om denne bruger kan det imidlertid ikke udelukkes, at visse brugervirksomheder, der anvender betydelige mængder rør af rustfrit stål importeret fra Kina, kunne blive negativt påvirket af antidumpingforanstaltninger.
(127)
Ud fra de oplysninger, som den eneste samarbejdsvillige bruger fremkom med, er det umuligt at beregne den samlede beskæftigelse for hele brugerindustrien i EU, i betragtning af dens begrænsede repræsentativitet og den store spredning i anvendelserne.
(128)
Det bør også bemærkes, at foranstaltningernes niveau sandsynligvis ikke vil forhindre kinesisk import i fortsat at forsyne EU-markedet, omend til forhøjede ikke-skadevoldende priser. Endvidere bevirker EU-erhvervsgrenens uudnyttede produktionskapacitet samt de alternative importkilder fra en række andre tredjelande, at der ikke er nogen risiko for forsyningssikkerheden for rør af rustfrit stål på EU-markedet.
(129)
Desuden er EU-erhvervsgrenen trods sine nylige vanskeligheder fortsat den største leverandør til brugerindustrien i EU. Uden indførelse af foranstaltninger og i tilfælde af en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens finansielle situation ville EU-erhvervsgrenens eksistens blive truet, hvilket ville medføre en risiko for forsyningssikkerheden også for brugerne i EU.
(130)
Hvis man betragter den samlede indvirkning af antidumpingforanstaltningerne, lader den positive virkning på EU-erhvervsgrenen alt i alt til klart at opveje de mulige negative virkninger på de andre interessegrupper. Derfor konkluderes det midlertidigt, at antidumpingtolden ikke er i strid med Unionens interesser.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(131)
Det konkluderes, at indførelsen af foranstaltninger over for dumpingimporten af den pågældende vare fra Kina forventes at give EU-erhvervsgrenen mulighed for at forbedre sin situation gennem en forøgelse af salgsmængderne og -priserne samt markedsandelene. Der kan ganske vist optræde en række negative virkninger i form af omkostningsstigninger for visse brugere, men de vil sandsynligvis blive opvejet af de forventede fordele for producenterne og deres leverandører.
(132)
Det konkluderes midlertidigt på grundlag af ovenstående, at der alt taget i betragtning ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina.
G. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(133)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina for at forhindre, at dumpingimporten forårsager yderligere skade for EU-erhvervsgrenen.
1. Skadestærskel
(134)
De midlertidige foranstaltninger over for importen med oprindelse i Kina bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe virkningerne af dumping uden at overstige den skade, som dumpingimporten har forvoldt EU-erhvervsgrenen. Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, findes det, at enhver foranstaltning bør gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at dække sine produktionsomkostninger og samlet opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. i en situation uden dumpingimport.
(135)
EU-erhvervsgrenen har gjort gældende, at der ved fastsættelsen af skadestærsklen bør anvendes en målfortjeneste på 12 %. Det fremgår imidlertid ikke indtil videre, at denne rentabilitet kan opnås i en normal markedssituation. End ikke i det ekstraordinære år 2007 kunne EU-erhvervsgrenen opnå så høje rentabilitetsniveauer. Ud fra de oplysninger, der blev indsamlet i løbet af undersøgelsen, betragtes en fortjeneste på 5 % midlertidigt som passende for at fastsætte skadestærsklen.
(136)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen for samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev beregnet ved at trække den faktiske fortjenstmargen fra prisen, ab fabrik, og lægge ovennævnte målfortjenstmargen til den således beregnede nulpunktspris.
(137)
Følgende skadestærskler er på dette grundlag midlertidigt blevet fastsat:
Virksomhed/virksomheder
Skadestærskel
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Virksomheder opført i bilag I
56,6 %
Alle andre virksomheder
71,5 %
2. Midlertidige foranstaltninger
(138)
På baggrund af ovenstående og i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, bør der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina svarende til den lavest fundne dumpingmargen og skadestærskel i henhold til reglen om den lavest mulige told, hvilket i alle tilfælde er skadesmargenen.
(139)
I betragtning af den udbredte samarbejdsvilje blandt kinesiske eksporterende producenter fastsættes satsen for alle andre virksomheder til satsen for den samarbejdsvillige virksomhed i stikprøven med den højeste sats. For de samarbejdsvillige ikke-stikprøveudvalgte virksomheder i bilaget fastsættes den midlertidige told til det vejede gennemsnit af satserne for de stikprøveudvalgte virksomheder. På grundlag af ovenstående er den foreslåede told som følger:
Virksomhed/virksomheder
Midlertidig told
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Virksomheder opført i bilag I
56,6 %
Alle andre virksomheder
71,5 %
(140)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for "alle andre virksomheder") udelukkende anvendelse på importen af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte, kan ikke være omfattet af disse satser, men er underlagt tolden for "alle andre virksomheder".
(141)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (8) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(142)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør toldsatsen for alle andre virksomheder ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Unionen i UP.
H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(143)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige konklusioner, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af visse sømløse rør af rustfrit stål, undtagen rør forsynet med fittings, af den art, der anvendes til ledninger til gasser eller væsker, til anvendelse i civile luftfartøjer, som i øjeblikket tariferes under KN-kode 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 og ex 7304 90 00 (Taric-kode 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 og 7304900091), og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:
Virksomhed/virksomheder
Midlertidig told
TARIC-tillægskode
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
B119
Virksomheder opført i bilag I
56,6 %
B121
Alle andre virksomheder
71,5 %
B999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 nævnte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
4. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
5. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de berørte parter inden for en frist på en måned efter nærværende forordnings ikrafttrædelse fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juni 2011.
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 627/2011
ze dne 27. června 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) dne 30. září 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který dne 16. srpna 2010 podal Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé duté profily z nerezavějící oceli (dále jen „výbor na obranu“) jménem dvou skupin výrobců v Unii (dále jen „žadatelé“) představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a zástupce ČLR, známé dovozce, dodavatele a uživatele, jakož i jejich sdružení. O zahájení řízení vyrozuměla Komise rovněž výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), jelikož se s USA počítalo jako s možnou srovnatelnou zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii, se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku za účelem stanovení dumpingu a újmy. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se přihlásili a ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení poskytli Komisi základní informace o své činnosti související s výrobkem, jenž je předmětem šetření, v období šetření od 1. července 2009 do 30. června 2010. Konzultovány byly rovněž orgány ČLR.
a) Výběr vzorku čínských vyvážejících výrobců
(6)
Z celkem 31 čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, kteří se přihlásili, vybrala Komise v souladu s článkem 17 základního zařízení vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvořily tři společnosti (nebo jejich skupiny), které představovaly 25 % celkového dovozu zaznamenaného v databázi Eurostatu během období šetření a více než 38 % celkového objemu spolupracujících vývozců v období šetření. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl vybraný vzorek projednán s dotčenými stranami a s čínskými orgány a ty nevznesly vůči navrhovanému vzorku žádné námitky.
b) Výběr vzorků výrobců v Unii
(7)
Z celkem 21 výrobců v Unii, na něž se Komise obrátila, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo jedenáct výrobců. Na základě informací obdržených od těchto spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise vzorek dvou skupin zastupujících pět výrobců v Unii. Vzorek byl vybrán na základě objemů prodeje a výroby. Na výrobce v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, připadalo 48 % celkového prodeje všech výrobců v Unii v EU a 80 % výrobců, kteří se přihlásili.
(8)
Z celkem 62 dovozců, kteří nejsou ve spojení a na něž se Komise obrátila, odpovědělo ve stanovené lhůtě na dotazník pro výběr vzorku pouze pět společností. Usuzovalo se proto, že výběr vzorku není nutný, a dotazníky byly rozeslány všem těmto společnostem. Na dotazník nakonec odpověděli pouze dva dovozci, kteří při šetření plně spolupracovali.
c) Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(9)
Aby mohli vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, kteří o to projeví zájem, podat žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise těmto vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formulář žádosti. Všechny skupiny vyvážejících výrobců požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení, pokud by bylo šetřením zjištěno, že nesplňují podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství.
(10)
Tři společnosti (nebo jejich skupiny) požádaly o individuální zjišťování. V daném časovém rámci nebylo možné tyto žádosti v prozatímní fázi přezkoumat. Rozhodnutí, zda bude některé z těchto společností přiznáno individuální zjišťování, bude přijato v konečné fázi.
(11)
O výsledcích zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství Komise oficiálně vyrozuměla dotčené vyvážející výrobce v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, a rovněž výrobce v Unii zařazené do vzorku.
(12)
Odpovědi na dotazníky byly obdrženy od vyvážejících výrobců v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, od dvou dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a od jednoho uživatele.
(13)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné za účelem analýzy žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a o individuální zacházení a k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností.
-
Changshu Walsin Specialty Steel Co., Ltd., Haiyu Town, Changshu a společnosti, které jsou ve spojení s tímto výrobcem: Shanghai Baihe Walsin Lihwa Specialty Steel Products Co., Ltd., Baihe Town, Qingpu District, Šanghaj; Yantai Jin Cheng Precision Wire Rod Co., Ltd., ETDZ Yantai, provincie Shandong; Yantai Dazhong Recycling Resource Co., Ltd., ETDZ Yantai, provincie Shandong;
-
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Šanghaj a společnosti, které jsou ve spojení s tímto výrobcem: Shanghai Jinchang International Trade Co., Ltd., Situan Town, Fengxian District, Šanghaj; Shanghai Jinchang international trading Chongqing Co., Ltd., Jieshi Town, Banan District, Chongqing;
-
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.,Yongzhong, Longwan District, Wenzhou.
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Headquarters; Mülheim an der Ruhr, Německo;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes Deutschland; Remscheid, Německo;
-
Tubacex Tubos Inoxidables, S.A., Llodio, Španělsko.
-
PEXCO, Scranton, Pensylvánie;
-
Salem Tube, Greenville, Pensylvánie;
-
Salzgitter Mannesmann Stainless Tubes USA, Houston, Texas;
-
Sandvik Materials Technology, Scranton, Pensylvánie.
3. Období šetření
(14)
Období šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2009 do 30. června 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Dotčeným výrobkem, jak je popsán v oznámení o zahájení řízení, jsou některé bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli jiné než s připojeným příslušenstvím, vhodné pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech, v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00 (dále jen „dotčený výrobek“). To zahrnuje neopracované „duté prvky“, výrobky s konečnou úpravou za tepla a výrobky s konečnou úpravou za studena.
(16)
Při výrobním procesu se jako surovina obvykle používají válce („předvalky“) z nerezavějící oceli. V první fázi výroby se pomocí protlačovacího lisu nebo procesu ražení za tepla vyrábí neopracovaný „dutý prvek“. Poté může být dutý prvek opracován nejprve v procesu konečné úpravy za tepla, jehož výsledkem jsou trubky s konečnou úpravou za tepla, a dále zpracován v procesu konečné úpravy za studena (proces válcování za studena na poutnické stolici) nebo v procesu tažení za studena, jejichž výsledkem jsou trubky s konečnou úpravou za studena. Všechny druhy výrobků (duté prvky, trubky s konečnou úpravou za tepla a trubky s konečnou úpravou za studena) mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná základní užití.
(17)
Bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli se používají především v těchto výrobních odvětvích: chemický a petrochemický průmysl, výroba hnojiv, výroba energie, stavební inženýrství a stavebnictví, farmakologie a zdravotnické technologie, biotechnologie, úprava vody a spalování odpadu, průzkum a těžba ropy a zemního plynu, zpracování uhlí a zemního plynu, zpracování potravin.
(18)
Jeden výrobce v Unii, který dále zpracovává duté profily z nerezavějící oceli, uvedl, že pokud by byla uložena opatření, je nutno z jejich oblasti působnosti vyjmout kód KN 7304 49 10, jelikož se vztahuje na neopracované duté prvky, které se používají pouze k dalšímu zpracování. Šetřením však bylo prokázáno, že dodavatelé tohoto výrobce v Unii pocházející z Unie i Číny označují v celním prohlášení zboží prodané tomuto výrobci jako výrobky s konečnou úpravou za tepla nebo za studena.
(19)
Označení těchto výrobků v celním prohlášení jako „neopracovaných dutých prvků pro použití pouze při výrobě dutých profilů a trubek s různými průřezy a tloušťkou stěny“ se týká zboží, které nemusí mít nutně různé fyzické vlastnosti, tyto výrobky mají pouze různé užití. Byl vyvozen předběžný závěr, že pro vyloučení „neopracovaných dutých prvků“ z definice výrobku neexistují žádné důvody.
2. Obdobný výrobek
(20)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a některé bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli prodávané na domácím trhu v ČLR a rovněž některé bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná základní užití. Předběžně se proto považovaly za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(21)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(22)
Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1.
obchodní rozhodnutí se přijímají na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2.
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3.
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní předpisy o úpadku a vlastnictví zaručují právní jistotu a stabilitu;
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(23)
V tomto šetření požádali všichni tři vyvážející výrobci (nebo jejich skupiny) zařazení do vzorku o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpověděli na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(24)
Šetřením bylo zjištěno, že žádný z vyvážejících výrobců (nebo jejich skupin) v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, nesplňuje požadavky kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, nebylo jim proto možno přiznat zacházení jako v tržním hospodářství.
(25)
Žádná ze společností nesplňuje požadavky kritéria č. 1, a to kvůli zásahům státu do rozhodování o pořízení hlavní suroviny (zejména předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu z nerezavějící oceli). Uvedené suroviny představují více než 50 % výrobních nákladů dotčeného výrobku (bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli). Tyto suroviny jsou proto při výrobě dotčeného výrobku zdaleka nejdůležitějším vstupem.
(26)
Čínský stát hraje při stanovování cen surovin pro bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli zásadní úlohu a na trhu trvale zasahuje pomocí těchto nástrojů: vývozní daň a žádná sleva na DPH. Za prvé, na hlavní suroviny při výrobě bezešvých trubek a dutých profilů z oceli se od 1. ledna 2008 vztahuje 15% vývozní daň. Za druhé, stát v případě vývozu uvedených surovin nevrací DPH.
(27)
Společnosti zařazené do vzorku pořizují hlavní suroviny používané při výrobě bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli na čínském domácím trhu. Šetřením bylo zjištěno, že průměrně a v závislosti na kvalitě oceli jsou čínské ceny surovin přibližně o 30 % nižší než ceny na světových trzích (USA nebo EU).
(28)
Vzhledem ke skutečnosti, že ČLR musí dovážet většinu železné rudy za mezinárodní tržní ceny, je zřejmé, že nemá prospěch z případné přirozené konkurenční výhody, která by vysvětlovala nízké ceny hlavních surovin na čínském domácím trhu. Zároveň různé studie po řadu let poukazují na významné zásahy státu v tomto odvětví (3). Tyto zprávy uvádějí, že čínská vláda určila 14 „klíčových“ výrobních odvětví a sedm „pilířových“ odvětví. Hlavní odběratelé speciální oceli na navazujícím trhu patří k těmto sedmi „pilířovým“ výrobním odvětvím, která čínská vláda podporuje prostřednictvím své průmyslové politiky (4). Nepříznivý dopad vývozních daní a částečných slev na DPH byl vyzdvižen rovněž v přezkumech obchodních politik a praktik ČLR, které provádí WTO (5).
(29)
Jak je uvedeno v přezkumech obchodních politik prováděných WTO, vývozní daně a slevy na DPH představují nástroje politiky, jejichž používání snižuje objemy vývozu dotyčných surovin, odklání dodávky na domácí trh a vede k tlaku na snižování cen těchto výrobků na domácím trhu (6). Stávajícím šetřením byl skutečně zjištěn značný rozdíl mezi cenami na domácím trhu a světovými cenami. Takovýto rozdíl představuje nepřímou podporu pro navazující domácí výrobní odvětví, a poskytuje jim tudíž konkurenční výhodu. Toto tvrzení dále posiluje skutečnost, že na vývoz dotčeného výrobku (bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli) není uložena žádná vývozní daň a vztahuje se na něj rovněž sleva na DPH.
(30)
Jelikož při tomto šetření bylo zjištěno různé uplatňování vývozních daní a slev na DPH u předcházejících a navazujících výrobních odvětví, jsou prokázány zásahy státu, které lze odvodit ze značného cenového rozdílu u surovin z nerezavějící oceli (zejména předvalků, ingotů a tyčí kruhového průřezu z nerezavějící oceli) na čínském trhu a na světových trzích.
(31)
Vzhledem k cenovému rozdílu mezi čínským domácím trhem a světovými trhy by v případě neexistence zásahů státu měli domácí výrobci výše uvedených surovin sklon vyvážet své výrobky na trhy s vyššími cenami, na nichž by mohli dosáhnout vyšších zisků. Čínské celní statistiky ve skutečnosti potvrzují, že vývoz předvalků z nerezavějící oceli z ČLR do zbytku světa prakticky neexistuje. V roce 2009 činil vývoz ingotů z nerezavějící oceli a jiných primárních forem nerezavějící oceli méně než 2 tuny a v roce 2010 méně než 5 tun. To je další tvrzení, které prokazuje zásahy státu na trhu surovin.
(32)
Tyto čínské praktiky je nutno považovat za základní faktor státních zásahů do rozhodování podniků ohledně surovin. Stávající čínský systém vysokých vývozních cel a nevracení DPH v případě vývozu surovin v zásadě vedl k situaci, kdy jsou čínské ceny surovin i nadále výsledkem zásahů státu a budou se vší pravděpodobností i v budoucnu poskytovat podporu čínským výrobcům bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli.
(33)
Co se týká kritéria č. 1, jedna ze společností nezahrnula do informací pro výběr vzorku a do žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství dva dodavatele surovin ve spojení. Společnost tvrdila, že tito dodavatelé dodávají malé množství, a tudíž skutečnost, že nebyli uvedeni, nemohla mít a neměla na výsledek šetření žádný významný dopad. Podotýká se, že Komise musí především získat úplnou představu o všech společnostech ve skupině podílejících se na výrobě nebo prodeji dotčeného výrobku, a to bez ohledu na velikost těchto společností či objem jejich prodeje. Dále se poznamenává, že dodavatelé surovin jsou spíše roztříštění a rozptýlení mezi řadu malých dodavatelů. Byl vyvozen závěr, že kromě narušení hlavních vstupů, které bylo popsáno výše, společnost neprokázala, že její obchodní rozhodnutí byla přijata na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a že se její náklady zakládají na tržní hodnotě.
(34)
Kromě kritéria č. 1 některé společnosti rovněž neprokázaly, že splňují kritérium č. 2 a 3. Dvě společnosti nemohly prokázat, že vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy. U jedné společnosti nebyly ve zprávě auditora zohledněny nesrovnalosti ve finančních výkazech. Další společnost nemohla pro některé roky své činnosti předložit účetní závěrky.
(35)
Jedna společnost obdržela od bank ve vlastnictví státu úvěry se zvýhodněnými úrokovými sazbami, které byly podstatně nižší než tržní sazby. To prokazuje, že výrobní náklady a finanční situace podléhají značnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství.
(36)
Po zveřejnění zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství byly obdrženy připomínky od výrobního odvětví Unie a od tří dotčených vyvážejících výrobců (nebo jejich skupin), kteří byli zařazeni do vzorku.
(37)
Jedna společnost uvedla, že rozhodnutí Komise o nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství bylo ovlivněno (a tudíž zkresleno) výpočtem dumpingového rozpětí. V této souvislosti je nutno uvést, že rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství předchází výpočtu dumpingu a ověření, které se uskutečnilo, se týkalo výhradně údajů souvisejících s rozhodnutím o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Toto tvrzení bylo proto neopodstatněné.
(38)
Jedna společnost tvrdila, že nebyla požádána o podání žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství pro dodavatele surovin ve spojení. Toto tvrzení bylo nutno odmítnout. V oznámení o zahájení řízení bylo jednoznačně uvedeno, že Komisi je nutno poskytnout názvy a přesný popis činností všech společností ve spojení, které se podílejí na výrobě a/nebo prodeji (na vývoz a/nebo na domácím trhu) výrobku, jehož se týká šetření.
(39)
Tato společnost dále uvedla, že narušení na trhu surovin není podstatné, jelikož 17,5 % surovin je dováženo od mezinárodních dodavatelů, kteří nejsou ve spojení, a zbytek se pořizuje především u společností ve spojení. Informace, které má Komise k dispozici, prokazují, že v místě je pořizováno přibližně 30 % surovin a zbytek je dovážen především od dodavatelů ve spojení. V této souvislosti je třeba uvést, že se vnitropodnikové ceny dodavatelů ve spojení obvykle nepovažují za spolehlivé informace. Celkově jsou ceny surovin v případě, že je společnost pořizuje u nezávislých dodavatelů, podstatně nižší než ceny v EU nebo v USA stejně jako u ostatních vyvážejících výrobců, jichž se týkalo šetření. Tvrzení je tudíž odmítnuto.
(40)
Jedna společnost zpochybnila výpočet rozdílu mezi cenami surovin na čínském domácím trhu a na světových trzích, který provedla Komise. Po ověření Komise tento výpočet potvrdila. Společnost nevzala v úvahu zejména přirážky za legovanou ocel, které uplatňují dodavatelé v USA a EU. Tvrzení bylo proto nutno odmítnout.
(41)
Jedna společnost dále tvrdila, že rozdíly mezi přiznáním k dani z příjmů a účetní závěrkou jsou běžné, nepodstatné, a proto neměla povinnost uvést v komentáři k účetní závěrce vysvětlivky. To by proto nemělo mít dopad na rozhodnutí Komise. Podotýká se, že rozdíly týkající se ročního zisku se blíží 30 milionům RMB, a měly by se tudíž pokládat za významné a být objasněny v komentáři k účetní závěrce.
(42)
Další tvrzení souviselo s údajným porušením Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a základního antisubvenčního nařízení EU (7). Společnost uvedla, že zamítnutí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství z toho důvodu, že společnosti mohou dostávat subvence, má za následek penalizaci vývozce za subvence, které se považují za protiprávní, a to bez jakéhokoli zdůvodnění. Toto tvrzení je třeba odmítnout. Žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nejsou zamítnuty na základě možných subvencí, nýbrž na základě zvláštních důvodů, které byly objasněny ve výše uvedených bodech odůvodnění a rovněž v podrobných dokumentech se zveřejněnými zjištěními týkajícími se zacházení jako v tržním hospodářství, které byly stranám zaslány. Hlavním důvodem nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství byla zjištěná narušení na trhu surovin. Dále je třeba zdůraznit, že společnosti například získaly od bank ve vlastnictví státu úvěry se zvýhodněnými úrokovými sazbami, které byly podstatně nižší než tržní sazby, což jednoznačně prokazuje zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství.
(43)
Závěrem se uvádí, že žádná z obdržených připomínek nemohla změnit zjištění ohledně přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
2. Individuální zacházení
(44)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny;
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby; státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(45)
Tři výše zmíněné společnosti (nebo jejich skupiny) zařazené do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, požádaly rovněž o individuální zacházení. Předběžně bylo zjištěno, že všechny tři společnosti (nebo jejich skupiny) zařazené do vzorku splňují podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a bylo jim tudíž možno přiznat individuální zacházení.
3. Běžná hodnota
a) Srovnatelná země
(46)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(47)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že pro účely zjištění běžné hodnoty pro ČLR má v úmyslu použít jako srovnatelnou zemi USA. Jedna strana uvedla, že by vhodnější srovnatelnou zemí byla Indie, vzhledem k podobné úrovni rozvoje jako má ČLR. Komisi se nepodařilo navázat spolupráci s indickými výrobci. USA se původně jevily jako vhodná srovnatelná země vzhledem k otevřenosti vůči hospodářské soutěži ze strany dovozu (nulové celní sazby na rozdíl od 10% sazby v Indii) a dobré úrovni hospodářské soutěže na domácím trhu, na němž působí 15 až 20 výrobců z USA.
(48)
Odpovědi na dotazník a inspekce na místě však ukázaly, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí. Všichni spolupracující výrobci v USA jsou závislí na dovozu základních surovin a hotových výrobků od svých mateřských společností v EU a v USA udržují omezenou výrobní činnost především s cílem reagovat na objednávky na zakázku či objednávky, které jsou kritické z hlediska času. Ve skutečnosti je objem výroby spolupracujících výrobců v USA zlomkem výroby evropských mateřských výrobních společností. Co je však nejdůležitější, spolupracující výrobci v USA mají vysoké náklady na zpracování, což je odrazem jejich zvláštních výrobních podmínek. Tyto náklady se promítají do vysokých cen na domácím trhu v USA.
b) Stanovení běžné hodnoty
(49)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím nebo ceny, za niž se prodává výrobek z takové třetí země do jiných zemí včetně EU. Vzhledem ke skutečnosti, že z důvodů uvedených v předchozím bodě odůvodnění nebylo možno běžnou hodnotu určit na základě cen nebo početně zjištěných hodnot v USA, byl přezkoumán druhý způsob. Z důvodů, které jsou objasněny níže, však v daném případě nebyla vhodná ani tato metoda. Stejně jako prodejní ceny na domácím trhu v USA jsou i ceny vývozu z USA poznamenány vysokými výrobními náklady a skutečností, že objem vývozu je omezený, tj. méně než 2 % čínského vývozu do EU. Zdá se rovněž, že se určitá část tohoto vývozu uskutečňuje pro společnosti ve spojení, a není tudíž pro účely stanovení běžné hodnoty věrohodná.
(50)
Jako alternativa k výše uvedeným dvěma metodám je v čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení stanoveno, že běžnou hodnotu lze určit na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobné výrobky v Unii, která se v případě nutnosti náležitě opraví o přiměřené ziskové rozpětí. Vzhledem ke skutečnosti, že při šetření bylo v této fázi zjištěno, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí, se v daném případě předběžně použila tato metoda.
(51)
Pro typy výrobků, které vyvážejí čínští vyvážející výrobci (nebo jejich skupiny) zařazení do vzorku a s ohledem na něž výrobci v Unii zařazení do vzorku neuskutečnili žádný prodej, použila Komise předběžně ceny skutečně zaplacené, nebo ceny, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, které byly v případě nutnosti náležitě opraveny o přiměřené ziskové rozpětí, a to pro nejpodobnější typy výrobků se stejným průměrem, jakostní třídou oceli a druhem výroby (např. tažení za studena nebo za tepla).
4. Vývozní cena
(52)
Ve všech případech byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a proto byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.
5. Srovnání
(53)
Dumpingová rozpětí byla stanovena porovnáním jednotlivých vývozních cen ze závodu vývozců zařazených do vzorku s prodejními cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku na domácím trhu, které byly stanoveny způsobem popsaným v (50). bodě odůvodnění.
(54)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly provedeny ve všech případech, kdy to bylo považováno za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy. Byly povoleny úpravy zejména s ohledem na nepřímé daně, přepravné a pojištění u námořní dopravy, přepravné ve vyvážející zemi, náklady na záruku, provize, náklady na úvěry, obchodní poplatky, obchodní úroveň a jakost, jak je objasněno v (70). bodě odůvodnění.
6. Dumpingová rozpětí
(55)
Prozatímní dumpingová rozpětí byla vyjádřena jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
a) Pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(56)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, zjištěna na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, které byly náležitě opraveny o přiměřené ziskové rozpětí, jak je podrobně uvedeno v (50). a (51). bodě odůvodnění, s váženou průměrnou cenou každé společnosti za dotčený výrobek při vývozu do Unie, jak byla stanovena výše.
(57)
Na tomto základě jsou prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením následující:
Společnosti zařazené do vzorku
Prozatímní dumpingová rozpětí
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
83,2 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
62,5 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
66,5 %
b) Pro všechny ostatní spolupracující vyvážející výrobce
(58)
Dumpingové rozpětí pro všechny ostatní spolupracující vyvážející výrobce v ČLR, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení vypočítáno jako vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(59)
Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením 71,1 %.
c) Pro všechny ostatní (nespolupracující) vyvážející výrobce
(60)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce při šetření (spolupracující společnosti představovaly přibližně 64 % celkového dovozu zaznamenaného v databázi Eurostatu v období šetření) bylo celostátní rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce stanoveno pomocí nejvyššího dumpingového rozpětí, jež bylo zjištěno u společností (nebo jejich skupin) zařazených do vzorku.
(61)
Na tomto základě činí prozatímní celostátní úroveň dumpingu vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením 83,2 %.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(62)
V období šetření vyrábělo v Unii obdobný výrobek 21 výrobců. Ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení představuje všech 21 výrobců v Unii výrobní odvětví Unie, a bude se proto na ně dále odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
(63)
Jak bylo uvedeno v (7). bodě odůvodnění, do vzorku byly zařazeny dvě skupiny výrobců v Unii zahrnující pět výrobců, kteří představují více než 50 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Z ostatních spolupracujících výrobců v Unii nesouhlasila s výběrem vzorku společnost, která požadovala omezení definice výrobku (viz (16). a (17). bod odůvodnění). Tento výrobce kritizoval zejména skutečnost, že vzorek zahrnuje pouze společnosti, které působí na „trhu hotových výrobků“ i „trhu výchozího materiálu“, a rovněž skutečnost, že se vzorek skládá pouze ze žádajících společností. Znovu se uvádí, že dotyčná společnost nakupuje výchozí materiál z ČLR i od výrobního odvětví Unie. Výrobce však neprokázal, že skutečně existují takovéto dva zvláštní trhy. Výrobce mimoto představoval méně než 2 % celkové výroby v Unii během období šetření, zatímco zmíněné dvě skupiny společnosti byly vybrány na základě objektivních kritérií, jak bylo popsáno v (7). a (8). bodě odůvodnění.
2. Spotřeba v Unii
(64)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie podle informací získaných od výboru na obranu, který zastupoval žadatele (viz (2). bod odůvodnění), a údajů o objemu dovozu na trh Unie, které byly získány od Eurostatu. Posledně uvedené údaje bylo nutno s ohledem na dovoz z Jižní Afriky a Japonska pro některá období mírně opravit, jelikož tyto údaje zahrnovaly určitá narušení vyplývající z nesprávného vykazování údajů.
(65)
Spotřeba v Unii mezi rokem 2006 a obdobím šetření významně poklesla o 35 %. Mezi rokem 2006 a 2007 však spotřeba mírně vzrostla a nejvyšší hodnoty dosáhla v roce 2007, načež každý rok až do období šetření trvale klesala.
Tabulka č. 1
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
2009
OŠ
Jednotky (v t)
131 965
153 630
133 711
102 865
85 629
Index
100
116
101
78
65
(66)
Posuzované období se skutečně vyznačuje značnými výkyvy na trhu, které byly způsobeny především obrovskou nestálostí poptávky po trubkách a dutých profilech z nerezavějící oceli. Rok 2007 a rovněž první tři čtvrtletí roku 2008 lze charakterizovat jako období silně se rozšiřujícího trhu. Na poptávku však měla velký dopad hospodářská krize. Tento dopad začal být patrný v posledním čtvrtletí roku 2008, v průběhu roku 2009 zesílil a pokračoval i v prvním pololetí roku 2010, ovlivnil tudíž rovněž celé období šetření. To se vše náležitě projevuje v tendenci ve spotřebě Unie, která dosáhla nejvyšší hodnoty v roce 2007, načež se každoročně snižovala.
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem dumpingového dovozu
(67)
Objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR na trh Unie v posuzovaném období vzrostl. Celkově se v průběhu posuzovaného období dovoz z ČLR zvýšil o 14 %. Mezi rokem 2006 a 2007 se dovoz z ČLR téměř zdvojnásobil, zatímco mezi rokem 2007 a obdobím šetření se každoročně snižoval, což bylo do velké míry zapříčiněno poklesem spotřeby (jelikož podíl na trhu byl mezi rokem 2008 a obdobím šetření stálý - viz (68). bod odůvodnění).
Tabulka č. 2
Dovoz z ČLR (objemy)
2006
2007
2008
2009
OŠ
Jednotky (v t)
13 804
26 790
25 186
17 043
15 757
Index
100
194
182
123
114
3.2. Podíl dumpingového dovozu na trhu
(68)
Podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu se v posuzovaném období téměř zdvojnásobil a vzrostl o 76 %, tj. o 7,9 procentního bodu. K tomuto nárůstu podílu na trhu došlo především mezi rokem 2006 a 2007, poté si dovoz z ČLR udržoval vysokou úroveň.
Tabulka č. 3
Dovoz z ČLR (podíl na trhu)
2006
2007
2008
2009
OŠ
Podíl na trhu (v %)
10,5 %
17,4 %
18,8 %
16,6 %
18,4 %
Index
100
167
180
158
176
3.3. Ceny
a) Vývoj cen
(69)
Níže uvedená tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu z ČLR na evropskou hranici před proclením, a to podle údajů Eurostatu. Během posuzovaného období se průměrná cena dovozu z ČLR až do roku 2008 zvyšovala, načež mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla.
Tabulka č. 4
Dovoz z ČLR (ceny)
2006
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná cena za tunu (v EUR)
4 354
5 129
5 506
4 348
3 954
Index
100
118
126
100
91
b) Cenové podbízení
(70)
Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků z hlediska prodejních cen čínských vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku v Unii. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců z dotčené země zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly ve vnímání jakosti výrobků, úrovni obchodu a v nákladech vynaložených po dovozu.
(71)
Z tohoto srovnání vyplynulo, že se v období šetření dotčený výrobek dovezený z ČLR prodával v Unii za ceny, které byly o 21 % až 32 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Předběžné poznámky
(72)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje o prodeji a podílech na trhu se týkají všech výrobců v Unii a zbývající ukazatele se týkají výrobců v Unii zařazených do vzorku. Pokud jde o ukazatele založené na údajích od výrobců zařazených do vzorku, vzhledem ke skutečnosti, že se vzorek skládal pouze ze dvou skupin výrobců, nebylo možno z důvodu zachování důvěrnosti zveřejnit v příslušných níže uvedených tabulkách skutečné souhrnné údaje; místo toho jsou uvedeny pouze indexy s cílem ukázat u těchto ukazatelů tendence.
4.2. Výroba
(73)
Objem výroby v Unii se mezi rokem 2006 a 2008 zvýšil, mezi rokem 2008 a obdobím šetření však prudce klesl. Tento významný pokles výroby byl zapříčiněn jak zmenšením trhu, tak i rostoucím tlakem ze strany dumpingového dovozu.
Tabulka č. 5
Výroba
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Výroba (index)
100
107
121
84
66
4.3. Výrobní kapacita a využití kapacity
(74)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie byla během celého posuzovaného období poměrně stálá. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření se však míra využití kapacity snížila o 35 %. V období šetření se využití kapacity snížilo na úroveň o něco málo vyšší, než je polovina úrovně, jíž bylo dosaženo v roce 2008.
Tabulka č. 6
Výrobní kapacita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Kapacita (index)
100
98
101
102
101
Využití kapacity (index)
100
109
120
82
65
4.4. Zásoby
(75)
Níže uvedená tabulka udává, že se konečný stav zásob nejprve až do roku 2008, kdy výroba v Unii dosáhla svého vrcholu, zvyšoval, poté však začal kvůli omezeným úrovním výrobní činnosti klesat.
Tabulka č. 7
Zásoby
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Zásoby (index)
100
124
168
138
118
4.5. Objemy prodeje v Unii (celé výrobní odvětví Unie)
(76)
Objem prodeje všech výrobců v Unii na trhu EU se celkově snížil o 39 %, zatímco čínský vývoz ve stejném období vzrostl o 14 %, jak je uvedeno v (68). bodě odůvodnění. Objemy prodeje výrobního odvětví Unie v Unii se vyvíjely takto:
Tabulka č. 8
Prodej v Unii (objemy)
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
2009
OŠ
Prodej v Unii (v t)
82 743
91 043
79 418
63 223
50 569
Index
100
110
96
76
61
4.6. Podíl na trhu (celé výrobní odvětví Unie)
(77)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mezi rokem 2006 a 2007 snížil o 3,4 procentního bodu a ve zbývající části posuzovaného období byl poměrně stálý s malým dočasným zvýšením v roce 2009. Výrobní odvětví Unie přišlo celkově o podíl na trhu ve výši 3,6 procentního bodu, přičemž (jak je uvedeno v tabulce č. 3) podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu se v posuzovaném období téměř zdvojnásobil.
Tabulka č. 9
Podíl na trhu Unie
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
2009
OŠ
Podíl na trhu (v %)
62,7 %
59,3 %
59,4 %
61,5 %
59,1 %
Index
100
95
95
98
94
4.7. Prodejní ceny
(78)
Co se týká průměrných prodejních cen, níže uvedená tabulka ukazuje, že v roce 2007 výrobní odvětví Unie zvýšilo své prodejní ceny, načež je každoročně až do období šetření postupně snižovalo, a ceny dosáhly nižší úrovně než v roce 2006. Vývoj prodejních cen a jejich velká nestálost byly částečně zapříčiněny velkými výkyvy v nákladech na suroviny.
Tabulka č. 10
Prodej v Unii (průměrné ceny)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná cena za tunu (index)
100
135
126
100
92
4.8. Zaměstnanost
(79)
Úroveň zaměstnanosti sledovala do značné míry vývoj objemů výroby (viz tabulka č. 5), což naznačuje, že se výrobní odvětví Unie pokoušelo snížit výrobní náklady, pokud to bylo nutné. Výrobní odvětví Unie se snažilo přizpůsobit pracovní sílu zhoršující se situaci na trhu spíše zkrácením pracovní doby než snižováním počtu pracovníků. Tabulka níže proto udává úroveň zaměstnanosti v ekvivalentech plného pracovního úvazku. Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku u výrobců v Unii mezi rokem 2006 a 2008 vzrostla o 11 procentních bodů, načež mezi rokem 2008 a obdobím šetření následoval pokles o 19 procentních bodů. Celkově se zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku v posuzovaném období snížila o 8 %.
Tabulka č. 11
Zaměstnanost
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (index)
100
106
111
95
92
4.9. Produktivita
(80)
Navzdory výše uvedeným snahám výrobního odvětví Unie se výroba výrobců v Unii připadající na ekvivalent plného pracovního úvazku značně snížila, a to celkem o 29 %. Vážné dopady dumpingového dovozu z ČLR v době hroutící se tržní poptávky znemožnily výrobnímu odvětví Unie udržet dosavadní úrovně produktivity.
Tabulka č. 12
Produktivita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Objem výroby na ekvivalent plného pracovního úvazku (index)
100
102
109
88
71
4.10. Mzdové náklady
(81)
V posuzovaném období se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvládnout vývoj mzdových nákladů. Níže uvedená tabulka ukazuje, že se průměrné roční mzdové náklady v roce 2007 a 2008 mírně zvýšily, v roce 2009 a v období šetření se však snížily. Za celé období klesly jednotkové mzdové náklady o 2 %. Tento pokles by byl výraznější, pokud by byly z výše uvedené tendence vyloučeny částky odstupného.
Tabulka č. 13
Mzdové náklady
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Roční mzdové náklady na zaměstnance (index)
100
103
109
100
98
4.11. Ziskovost a návratnost investic
(82)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku na trhu EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Rozpětí ziskovosti výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období vyvíjelo takto:
Tabulka č. 14
Ziskovost a návratnost investic
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Čistý zisk(index)
100
202
89
- 147
- 188
Návratnost investic (index)
100
289
215
- 107
- 153
(83)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, ziskovost výrobního odvětví Unie dosáhla nejvyšší hodnoty v roce 2007, a to kvůli mimořádným tržním podmínkám, z nichž měli prospěch všichni účastníci na trhu. Průměrná ziskovost se od roku 2007 značně zhoršovala a zisky se v roce 2009 a v období šetření přeměnily na významné ztráty.
(84)
Co se týká návratnosti investic, vyjádřené jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, zdá se, že tento ukazatel sledoval stejnou tendenci jako ziskovost.
4.12. Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(85)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti se vyvíjel následovně (vzhledem k záporné částce v roce 2006 se u této tabulky za referenční rok pro údaj o vývoji peněžního toku výjimečně pokládal rok 2007):
Tabulka č. 15
Peněžní tok
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Peněžní tok (index)
Záporný
100
685
175
53
(86)
Výše uvedená tabulka prokazuje, že peněžní tok výrobního odvětví Unie dosáhl nejvyšší hodnoty v roce 2008, poté se až do konce posuzovaného období snižoval a v období šetření dosáhl poměrně nízké úrovně.
4.13. Investice
(87)
Během posuzovaného období se investice výrobců v Unii zařazených do vzorku vyvíjely takto:
Tabulka č. 16
Investice
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Čisté investice (index)
100
192
406
286
183
(88)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, výrobci v Unii se navzdory své nejisté finanční situaci v roce 2009 a v období šetření rozhodli pokračovat v investicích. Důvodem je to, že i) tento typ výrobního odvětví obvykle vyžaduje určité víceleté investice, které je nutno uskutečnit bez ohledu na tržní situaci, a ii) v tomto odvětví je častá modernizace strojního zařízení předpokladem pro výrobu většího množství výrobků vyšší hodnoty (ve snaze o zachování konkurenceschopnosti vůči ostatním výrobcům).
4.14. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(89)
Dumpingová rozpětí u dovozu z ČLR uvedená v (57). bodě odůvodnění jsou velmi vysoká. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí pokládat za zanedbatelný.
5. Závěr ohledně újmy
(90)
Ukazatele újmy se v posuzovaném období vyvíjely negativně. To je obzvláště patrné u ukazatelů ziskovosti, objemů výroby, využití kapacity, objemů prodeje a podílu na trhu, které všechny vykazovaly jednoznačně se zhoršující tendenci.
(91)
Zároveň byly ceny trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli dovezených z ČLR během období šetření o 32 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie (viz (71). bod odůvodnění).
(92)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(93)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, jež by mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinky dumpingového dovozu
(94)
Mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku o 14 %, a to na trhu, který se zmenšil o 35 %, což mělo za následek zvýšení podílu na trhu Unie o 76 %, a to z10,5 % na 18,4 %.
(95)
Nárůst dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR v posuzovaném období se časově shodoval s klesající tendencí u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie přišlo o podíl na trhu ve výši 3,6 procentního bodu a kvůli cenovému tlaku, který v na trhu Unie vyvíjel levný dumpingový dovoz, jeho prodejní ceny klesly o 8 %. Značné cenové podbízení znemožnilo výrobnímu odvětví Unie promítnout v přijatelné míře vyšší výrobní náklady do prodejních cen, což v období šetření vedlo k záporným úrovním ziskovosti.
(96)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný názor, že levný dumpingový dovoz z ČLR, který v průběhu celého posuzovaného období vstupoval na trh Unie ve velkém a rostoucím objemu a jehož ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz z ostatních třetích zemí
(97)
V posuzovaném období byl dovoz z ostatních třetích zemí omezený. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než ČLR na trhu se snížil o 4,3 procentního bodu, z 26,8 % na 22,5 %.
(98)
Druhým největším zdrojem dovozu v období šetření bylo Japonsko a Ukrajina. Každá z obou zemí měla podíl na trhu ve výši 5,2 %. Indie měla v období šetření 3,0% podíl na trhu, zatímco dovoz z USA měl podíl na trhu ve výši 2,7 %. Následující tabulka udává vývoj objemu a cen dovozu a jeho podílů na trhu pro čtyři největší země po ČLR, z nichž pocházel dovoz, a pro zbývající dovoz z ostatních třetích zemí, a to podle údajů Eurostatu. Jak již bylo uvedeno v (64). bodě odůvodnění, údaje Eurostatu pro japonský dovoz vyžadovaly malé úpravy s cílem vyloučit narušení vyplývající z nesprávného vykázání obchodů.
Tabulka č. 17
Dovoz z ostatních zemí
Země
2006
2007
2008
2009
OŠ
Japonsko
Objemy (v t)
5 801
7 211
6 955
6 753
4 445
Podíl na trhu (%)
4,4 %
4,7 %
5,2 %
6,6 %
5,2 %
Průměrná cena (v EUR)
7 981
7 396
8 591
11 634
9 596
Ukrajina
Objemy (v t)
7 820
8 536
7 904
4 659
4 431
Podíl na trhu (%)
5,9 %
5,6 %
5,9 %
4,5 %
5,2 %
Průměrná cena (v EUR)
6 775
9 212
8 100
6 336
6 031
Indie
Objemy (v t)
3 664
4 323
3 461
3 265
2 540
Podíl na trhu (%)
2,8 %
2,8 %
2,6 %
3,2 %
3,0 %
Průměrná cena (v EUR)
5 519
6 874
6 789
3 929
4 111
USA
Objemy (v t)
3 739
6 019
2 724
2 740
2 344
Podíl na trhu (%)
2,8 %
3,9 %
2,0 %
2,7 %
2,7 %
Průměrná cena (v EUR)
16 235
5 597
12 892
11 175
11 054
Ostatní země
Objemy (v t)
14 394
9 709
8 063
5 183
5 542
Podíl na trhu (%)
10,9 %
6,3 %
6,0 %
5,0 %
6,5 %
Průměrná cena (v EUR)
6 643
7 880
8 553
6 695
6 497
Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR
Objemy (v t)
35 418
35 797
29 107
22 600
19 303
Podíl na trhu (%)
26,8 %
23,3 %
21,8 %
22,0 %
22,5 %
Průměrná cena (v EUR)
5 586
7 540
8 453
8 392
7 484
(99)
Jak je uvedeno v předchozí tabulce, během posuzovaného období zvýšilo Japonsko mírně svůj podíl na trhu o 0,8 procentního bodu z 4,4 % na 5,2 %. Zdá se však, že ceny japonského dovozu jsou mnohem srovnatelnější s cenami Unie než ceny dovozu z ČLR. Co je nejdůležitější, v období šetření byly ceny japonského dovozu podstatně vyšší než ceny výrobního odvětví Unie.
(100)
Dovoz z USA se v posuzovaném období (vyjma roku 2007) uskutečňoval za ceny podstatně vyšší, než byly ceny výrobního odvětví Unie. Pokud jde o dovoz z Ukrajiny a Indie, ačkoli byly průměrné ceny dovozu z těchto zemí celkově nižší než ceny v Unii, obě země si zachovávaly poměrně stálý podíl na trhu Unie: během posuzovaného období se podíl Ukrajiny snížil z 5,9 % na 5,2 %, zatímco podíl Indie vzrostl z 2,8 % na 3,0 %.
(101)
Závěrem se uvádí, že se podíl dovozu ze všech třetích zemí kromě ČLR v posuzovaném období snížil o 4,3 procentního bodu (z 26,8 % na 22,5 %). Průměrná cena dovozu ze všech třetích zemí kromě ČLR se v posuzovaném období celkově zvýšila o 34 % (z 5 586 EUR na 7 484 EUR za tunu), což je v ostrém protikladu k 9% poklesu již velmi nízkých cen čínského dovozu a 8% snížení průměrných prodejních cen v Unii.
(102)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že se nezdá, že by dovoz z ostatních třetích zemí kromě ČLR přispěl k újmě, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena v období šetření.
3.2. Dopady výkyvů na trhu a hospodářské krize
(103)
Zatímco rok 2007 a první tři čtvrtletí roku 2008 lze charakterizovat jako období silně se rozšiřujícího trhu pro trubky a duté profily z nerezavějící oceli, měla rovněž na toto odvětví nakonec velký dopad finanční a hospodářská krize. Hospodářský pokles začal v posledním čtvrtletí roku 2008, pokračoval během celého roku 2009 a ovlivnil i první pololetí roku 2010, tj. celé období šetření. To vše se projevilo v tendencích ve spotřebě Unie, která dosáhla nejvyšší hodnoty v roce 2007 a poté se každoročně snižovala (viz tabulka č. 1).
(104)
Výše uvedené snížení spotřeby vyplývající z hospodářského poklesu mělo nepochybně dopad rovněž na situaci výrobního odvětví Unie. Je však nutno uvést, že tento nepříznivý dopad vážně zhoršil dumpingový dovoz z ČLR, jehož ceny byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Ačkoliv lze proto hospodářský pokles pokládat za činitele, který v období šetření přispěl k újmě, nemůže to nijak snížit účinky levného dumpingového dovozu z ČLR způsobujícího újmu na trh Unie. Pokud by neexistovala takováto nekalá hospodářská soutěž ze strany ČLR a tlak na objem a ceny, který dovoz z ČLR vyvíjel na výrobce v Unii, mohli by výrobci v Unii udržet své prodejní ceny a ziskovost na relativně přijatelných úrovních i v případě klesající poptávky.
(105)
Lze mít za to, že dopad dumpingového dovozu z ČLR, jehož ceny byly během období šetření značně nižší než prodejní ceny v Unii, způsoboval ještě větší újmu v době hospodářské krize, kdy byl na objemy prodeje a ceny každopádně již vyvíjen tlak kvůli nižší spotřebě.
(106)
Vzhledem k výše popsaným okolnostem nelze hospodářský pokles považovat za možného činitele, který by narušil příčinnou souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR.
3.3. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(107)
Pokud jde o vývoj vývozu výrobního odvětví Unie, ten se snížil méně než domácí prodej, bez ohledu na to, zda byli posuzováni všichni výrobci v Unii, či pouze výrobci zařazení do vzorku. Co se týká vývoje objemu vývozu, v posuzovaném období bylo možno u výrobního odvětví Unie zjistit tuto tendenci:
Tabulka č. 18
Výrobní odvětví Unie - prodej na vývoz (v t) odběratelům, kteří nejsou ve spojení
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
2009
OŠ
Index
100
99
108
88
64
(108)
Je nutno uvést, že se vývoz výrobního odvětví Unie snižoval pomalejším tempem než jeho prodej na trhu Unie. To může znamenat, že tlak ze strany dumpingového dovozu z ČLR je na trhu Unie obzvláště silný. Vzhledem k tomuto náznaku, jakož i značnému podílu vývozu na celkovém prodeji, který uskutečnilo výrobní odvětví Unie (během posuzovaného období trvale mezi 39 % a 45 %), lze jistě vyloučit případnou nedostatečnou konkurenceschopnost výrobců v Unii na světovém trhu.
3.4. Konkurenceschopnost dumpingového dovozu z ČLR a výrobní náklady výrobního odvětví Unie
(109)
Velká nestálost cen legované oceli, jakož i celkový vývoj tržní poptávky vedly k značným výkyvům v nákladech na hlavní suroviny při výrobě výrobku, jenž je předmětem šetření. Průměrné jednotkové výrobní náklady výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:
Tabulka č. 19
Výrobní odvětví Unie - výrobní náklady (v EUR/t)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
2009
OŠ
Index
100
120
119
124
118
(110)
Jak již bylo uvedeno v (78). bodě odůvodnění, trh ČLR s hlavními surovinami je vysoce narušený. Kvůli tomuto narušení mohou vyvážející výrobci v ČLR zřejmě uskutečňovat vývoz dotčeného výrobku na trh Unie za ceny, které jsou pravděpodobně méně pružné vůči cenám surovin, což má za následek ceny, jež jsou podstatně nižší než ceny na trhu Unie. Jinými slovy, kvůli narušení na čínském trhu surovin mají výrobci trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli v ČLR oproti výrobnímu odvětví Unie nepřiměřenou konkurenční výhodu. Toto narušení přispělo k tomu, že čínští výrobci mohli zachovat nízkou úroveň cen dumpingového dovozu z ČLR.
4. Závěr ohledně příčinné souvislosti
(111)
Závěrem se uvádí, že výše uvedená analýza prokázala, že dovoz z ČLR v posuzovaném období vzrostl, pokud jde o množství, a získal značný podíl na trhu. Toto vyšší množství se mimoto dostávalo na trh Unie za dumpingové ceny, které byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Ačkoliv bylo výrobní odvětví Unie schopno určitou dobu nepříznivé dopady tohoto tlaku vyrovnávat díky výjimečně příznivým tržním podmínkám v roce 2007 a 2008, v době, kdy hospodářská krize významně snížila úroveň poptávky, to již nebylo možné.
(112)
Analyzovány byly rovněž jiné činitele, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této souvislosti bylo zjištěno, že se nezdá, že by dovoz z ostatních třetích zemí, dopad hospodářské krize, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a jiné činitele, včetně činitelů souvisejících s narušením na čínském trhu surovin, byly takové, aby narušily příčinnou souvislost, jež byla zjištěna mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla v období šetření způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(113)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů, které měly vliv na situaci výrobního odvětví Unie, náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působícího újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(114)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise ověřila, zda navzdory závěrům o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti existují důvody, které by mohly vést Komisi k jednoznačnému závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení opatření v zájmu Unie. Za tímto účelem posoudila Komise v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení pravděpodobný dopad případných opatření na všechny zúčastněné strany a rovněž možné důsledky nepřijetí opatření.
(115)
Komise rozeslala dotazníky nezávislým dovozcům a uživatelům. Ve stanovených lhůtách na dotazník nakonec odpověděli dva dovozci a jeden uživatel.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(116)
Jeden výrobce v Unii vznesl vůči uložení antidumpingových opatření námitky, jelikož tato společnost částečně pořizuje neopracované duté prvky z nerezavějící oceli z ČLR za účelem jejich dalšího zpracování na hotové duté profily. Tento výrobce však představuje méně než 2 % celkové výroby v Unii.
(117)
Připomíná se, že ukazatele újmy vykazovaly celkovou negativní tendenci a že velmi nepříznivě byly dotčeny zejména ukazatele újmy týkající se objemu výroby a prodeje a podílu na trhu a rovněž finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost a návratnost investic.
(118)
V případě uložení opatření se očekává, že se pokles cen a úbytek podílu na trhu zmírní a že se prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou zvyšovat, což povede k významnému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(119)
Pokud by na druhou stranu antidumpingová opatření uložena nebyla, je pravděpodobné, že bude pokračovat zhoršování tržní a finanční situace výrobního odvětví Unie. V takovém případě by výrobní odvětví Unie přišlo o další podíl na trhu, jelikož by nebylo schopno sledovat tržní ceny stanovené dumpingovým dovozem z ČLR. Pravděpodobným dopadem by bylo další omezování výroby a zavírání výrobních zařízení v Unii a následný značný úbytek pracovních míst.
(120)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným činitelům se vyvozuje předběžný závěr, že by uložení antidumpingových opatření bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(121)
Jak bylo uvedeno výše, u dovozců, kteří nejsou ve spojení, se nepoužil výběr vzorku, jelikož při šetření plně spolupracovali a odpovědi na dotazník poskytli pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Pouze malá část obratu těchto dvou dovozců souvisela s dalším prodejem dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
(122)
Dovoz nahlášený těmito dvěma dovozci však představoval poměrně malou část celkového dovozu z ČLR v období šetření (mnohem méně než 10 %). Vzhledem k vysokým maržím, kterých dovozci v období šetření dosáhli při dalším prodeji dotčeného výrobku, lze předpokládat, že by uložení antidumpingových cel mohlo mít u těchto dovozců za následek nižší úrovně ziskovosti. Žádný z dovozců však nepředložil tvrzení, podle nichž by uložení antidumpingových cel bylo v rozporu s jejich zájmem. Jelikož oba dovozci uskutečňují další prodej trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli, které nepocházejí z Číny (včetně trubek a dutých profilů pocházejících z Unie), mohou se rozhodnout, že nákupy přesunou na jiné než čínské dodavatele, kterých se cla netýkají.
(123)
Žádní další dovozci nespolupracovali a neposkytli odpovědi na dotazník nebo odůvodněné připomínky. Na základě těchto skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít na zájem dovozců v Unii významné nepříznivé dopady.
3. Zájem uživatelů
(124)
Bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli, jichž se týká toto řízení, se používají ve velké řadě aplikací (viz (17). bod odůvodnění). Navzdory této skutečnosti byla spolupráce navázána pouze s jedním uživatelem, který duté profily z nerezavějící oceli používá při výrobě žebrových chladičů vzduchu a vzduchem chlazených kondenzátorů a na nějž připadalo méně než 1 % celkového čínského dovozu v období šetření. Lze však vyvodit předběžný závěr, že velmi omezená spolupráce ze strany uživatelů naznačuje, že celkově bude dopad na ziskovost a hospodářskou situaci uživatelského výrobního odvětví poměrně omezený.
(125)
Podle odpovědi tohoto uživatele na dotazník se zdá, že společnost nebude antidumpingovými opatřeními vážně dotčena, a to ani v případě divize, která používá duté profily z nerezavějící oceli. Při porovnání hodnoty dovozu dotčeného výrobku s obratem divize, která používá dovážené zboží, lze dopad považovat za nevýznamný.
(126)
Vzhledem k údajům tohoto uživatele však nelze vyloučit, že by určití uživatelé, kteří používají větší množství trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli, jež jsou dováženy z ČLR, mohli být antidumpingovými opatřeními nepříznivě dotčeni.
(127)
Z informací, které poskytl jediný spolupracující uživatel, nelze vzhledem k omezené reprezentativnosti a široké škále aplikací odhadnout celkovou zaměstnanost v celém uživatelském výrobním odvětví v Unii.
(128)
Je nutno rovněž uvést, že není pravděpodobné, že by úroveň opatření znemožnila další dodávky čínského dovozu na trh Unie, a to i za vyšší ceny nezpůsobující újmu. Volná výrobní kapacita výrobního odvětví Unie a rovněž jiné zdroje dovozu z různých jiných třetích zemí mimoto naznačují, že bezpečnost dodávek trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli na trh Unie není ohrožena.
(129)
Kromě toho je navzdory minulým potížím výrobní odvětví Unie i nadále největším dodavatelem uživatelského výrobního odvětví v Unii. Pokud by opatření nebyla uložena a finanční situace výrobního odvětví Unie by se dále zhoršovala, byla by ohrožena jeho existence, což by znamenalo ohrožení dodávek rovněž pro uživatele v Unii.
(130)
Při posouzení celkových dopadů antidumpingových opatření se zdá, že kladné dopady na výrobní odvětví Unie jednoznačně vyvažují možné negativní dopady na ostatní zájmové skupiny. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel není v rozporu se zájmem Unie.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(131)
Lze vyvodit závěr, že uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z ČLR umožní výrobnímu odvětví Unie podle očekávání zlepšit jeho situaci prostřednictvím vyššího objemu prodeje, prodejních cen a podílu na trhu. Ačkoliv se u některých uživatelů mohou objevit určité nepříznivé dopady v podobě vyšších nákladů, tyto nepříznivé účinky budou pravděpodobně vyrovnány očekávanými přínosy pro výrobce a jejich dodavatele.
(132)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(133)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky měla být uložena prozatímní opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(134)
Prozatímní opatření vztahující se na dovoz pocházející z ČLR by měla být uložena ve výši, která postačuje k odstranění dumpingu, aniž by přitom přesahovala újmu, která byla výrobnímu odvětví Unie způsobena dumpingovým dovozem. Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu.
(135)
Výrobní odvětví Unie uvedlo, že by se při stanovení úrovně pro odstranění újmy měl použít cílový zisk ve výši 12 %. Důkazy, které byly až dosud předloženy, však neprokazují, že by v běžných tržních podmínkách bylo možno dosáhnout této ziskovosti. Ani ve výjimečně příznivém roce 2007 se výrobnímu odvětví Unie nepodařilo dosáhnout tak vysoké úrovně ziskovosti. Na základě údajů získaných v průběhu šetření se předběžně usuzovalo, že ke stanovení úrovně pro odstranění újmy je vhodný zisk ve výši 5 %.
(136)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočítána cena obdobného výrobku, která nezpůsobuje újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla stanovena odečtením skutečného ziskového rozpětí od ceny ze závodu a k takto vypočítané ceně nezpůsobující ztrátu bylo připočteno výše uvedené cílové ziskové rozpětí.
(137)
Na tomto základě byly předběžně stanoveny následující úrovně pro odstranění újmy:
Společnost/společnosti
Úroveň pro odstranění újmy
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Společnosti uvedené v příloze I
56,6 %
Všechny ostatní společnosti
71,5 %
2. Prozatímní opatření
(138)
Na základě výše uvedených skutečností se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení usuzovalo, že by na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících zjištěnému dumpingovému rozpětí a úrovni pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla, což je ve všech případech rozpětí újmy.
(139)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců je sazba pro všechny ostatní společnosti stanovena na úrovni sazby pro spolupracující společnost zařazenou ve vzorku s nejvyšší sazbou. Pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze, je prozatímní sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb pro společnosti zařazené do vzorku. Na základě těchto skutečností navrhované celní sazby činí:
Společnost/společnosti
Prozatímní clo
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
Společnosti uvedené v příloze I
56,6 %
Všechny ostatní společnosti
71,5 %
(140)
Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla platného na„všechny ostatní společnosti“) se tedy vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(141)
Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (8) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, například spojených s takovou změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem pozměněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(142)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(143)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli jiných než s připojeným příslušenstvím, vhodných pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech, v současnosti kódů KN 7304 11 00, 7304 22 00, 7304 24 00, ex 7304 41 00, 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00 (kódy TARIC 7304410090, 7304499390, 7304499590, 7304499990 a 7304900091), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi je následující:
Společnost/společnosti
Prozatímní clo
Doplňkový kód TARIC
Changshu Walsin Specialty Steel, Co. Ltd., Haiyu
71,5 %
B120
Shanghai Jinchang Stainless Steel Tube Manufacturing, Co. Ltd., Situan
48,2 %
B118
Wenzhou Jiangnan Steel Pipe Manufacturing, Co. Ltd., Yongzhong
48,0 %
B119
Společnosti uvedené v příloze I
56,6 %
B121
Všechny ostatní společnosti
71,5 %
B999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. června 2011.