KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1086/2011
af 27. oktober 2011
om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2160/2003 og af bilag I til Kommissionens forordning (EF) nr. 2073/2005 for så vidt angår salmonella i fersk fjerkrækød
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2160/2003 af 17. november 2003 om bekæmpelse af salmonella og andre bestemte fødevarebårne zoonotiske agenser (1), særlig artikel 5, stk. 6,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 af 29. april 2004 om fødevarehygiejne (2), særlig artikel 4, stk. 4, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Forordning (EF) nr. 2160/2003 har til formål at sikre, at der træffes hensigtsmæssige og effektive foranstaltninger til påvisning og bekæmpelse af salmonella og andre zoonotiske agenser på alle relevante trin i produktionen, forarbejdningen og distributionen med henblik på at mindske forekomsten heraf og de risici, de indebærer for folkesundheden. Forordningen omfatter blandt andet vedtagelsen af mål for mindskelse af forekomsten af bestemte zoonoser i dyrepopulationer og vedtagelsen af regler for handel i Unionen og import fra tredjelande af bestemte dyr og produkter heraf.
(2)
I Kommissionens forordning (EF) nr. 646/2007 af 12. juni 2007 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2160/2003 for så vidt angår et EF-mål for mindskelse af forekomsten af Salmonella enteritidis og Salmonella typhimurium i slagtekyllinger og om ændring af forordning (EF) nr. 1091/2005 (3) er der fastsat et EU-mål for mindskelse af disse to serotyper af salmonella i slagtekyllinger. Ifølge nævnte forordning er målet en mindskelse af antallet af flokke af slagtekyllinger, der fortsat er positive for Salmonella Enteritidis og Salmonella Typhimurium, således at de højst udgør 1 % pr. 31. december 2011.
(3)
I Kommissionens forordning (EF) nr. 584/2008 af 20. juni 2008 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2160/2003 for så vidt angår et EF-mål for mindskelse af forekomsten af Salmonella enteritidis og Salmonella typhimurium i kalkuner (4) er der fastsat et EU-mål for mindskelse af disse to serotyper af salmonella i kalkunflokke. Ifølge nævnte forordning er målet en mindskelse af antallet af flokke af slagtekalkuner, der fortsat er positive for Salmonella Enteritidis og Salmonella Typhimurium, således at de højst udgør 1 % pr. 31. december 2012.
(4)
I bilag II til forordning (EF) nr. 2160/2003 er der fastsat særlige foranstaltninger, der skal træffes til bekæmpelse af de zoonoser og zoonotiske agenser, der er opført i bilag I. Nærmere bestemt hedder det i bilag II, del E, punkt 1, til forordning (EF) nr. 2160/2003, at fra den 12. december 2010 må fersk fjerkrækød fra dyr, der er nævnt i bilag I, ikke markedsføres med henblik på konsum, medmindre det opfylder følgende kriterium: »salmonella: ingen i 25 g«. Forordningen indeholder også bestemmelser om fastsættelse af detaljerede regler for dette kriterium, navnlig regler, der omhandler prøvetagningsordninger og analysemetoder.
(5)
Med hensyn til fersk fjerkrækød bør det sikres, at de detaljerede regler for salmonellakriteriet i fjerkrækød giver rimelig sikkerhed for, at kødet er frit for den relevante salmonella, og at en harmoniseret anvendelse fører til fair konkurrence og ensartede betingelser for markedsføring.
(6)
I Kommissionens forordning (EF) nr. 2073/2005 af 15. november 2005 om mikrobiologiske kriterier for fødevarer (5) fastsættes de mikrobiologiske kriterier for visse mikroorganismer og de gennemførelsesbestemmelser, som fødevarevirksomhedslederne skal opfylde, når de gennemfører de almindelige og særlige hygiejnebestemmelser, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 852/2004.
(7)
Af hensyn til sammenhængen i EU-lovgivningen bør de særlige krav for fersk fjerkrækød, der er fastsat i del E i bilag II til forordning (EF) nr. 2160/2003, ændres, og der bør indføres detaljerede regler for salmonellakriteriet i bilag I til forordning (EF) nr. 2073/2005.
(8)
I overensstemmelse med Kommissionens beslutning 2005/636/EF af 1. september 2005 om EF-tilskud til en referenceundersøgelse af forekomsten af Salmonella spp. i flokke af slagtekyllinger af arten Gallus gallus, som skal gennemføres i medlemsstaterne (6), Kommissionens beslutning 2006/662/EF af 29. september 2006 om EF-tilskud til en referenceundersøgelse af forekomsten af salmonella i kalkunflokke, som skal gennemføres i medlemsstaterne (7) og Kommissionens beslutning 2007/516/EF af 19. juli 2007 om EF-tilskud til en undersøgelse i medlemsstaterne af forekomsten af og antimikrobiel resistens hos Campylobacter spp. i flokke af slagtekyllinger og forekomsten af Campylobacter spp. og Salmonella spp. i slagtekyllingekroppe (8) blev der indsamlet oplysninger om forekomsten af salmonella i henholdsvis flokke af slagtekyllinger, kalkunflokke og slagtekyllingekroppe. Resultaterne af disse undersøgelser samt de foreløbige resultater af det første år af de nationale programmer for bekæmpelse af salmonella i slagtekyllinger (2009) i overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EF) nr. 2160/2003 viser, at forekomsten af salmonella i flokke af slagtekyllinger og kalkuner fortsat er høj (9). Endvidere blev de nationale programmer for bekæmpelse af salmonella i kalkuner i henhold til forordning (EF) nr. 2160/2003 først obligatoriske fra 2010. Anvendelsen af kriteriet på alle salmonellaserotyper, før der er påvist en mærkbar formindskelse i forekomsten af salmonella i flokke af slagtekyllinger og kalkuner, kan få uforholdsmæssige økonomiske konsekvenser for industrien. Kapitel I i bilag I til forordning (EF) nr. 2073/2005 bør derfor ændres.
(9)
Ifølge EU's sammenfattende rapport om tendenser i og kilder til zoonoser, zoonotiske agenser og fødevarebårne udbrud i Den Europæiske Union i 2008 (10) fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet er Salmonella Enteritidis og Salmonella Typhimurium skyld i ca. 80 % af salmonellosetilfældene hos mennesker, hvilket svarer til tallene for de foregående år. Fjerkrækød er stadig en væsentlig kilde til salmonellose hos mennesker.
(10)
Fastsættelse af et kriterium for Salmonella Enteritidis og Salmonella Typhimurium vil skabe den bedste balance mellem reduktion af salmonellose hos mennesker, der skyldes indtagelse af fjerkrækød, og de økonomiske konsekvenser af anvendelsen af dette kriterium. Samtidig vil det tilskynde fødevarevirksomhedslederne til at træffe foranstaltninger i de foregående led i fjerkræproduktionen, hvilket kan medvirke til mindskelse af alle salmonellaserotyper af betydning for folkesundheden. Fokus på disse to serotyper vil ligeledes være i overensstemmelse med de EU-mål, der er fastsat for primærproduktionen af fjerkræ.
(11)
Prøveudtagningsplaner for andre fødevaresikkerhedskriterier for salmonella er fastsat i forordning (EF) nr. 2073/2005. De har vist sig at være praktisk anvendelige for fødevarevirksomhedsledere og er derfor også hensigtsmæssige til udtagning af prøver af fersk fjerkrækød.
(12)
Den internationale standard EN/ISO 6579 er den horisontale metode til bestemmelse af Salmonella spp. i fødevarer og foderstoffer. Endvidere fastsættes det i bilag I til forordning (EF) nr. 2073/2005, at denne standard skal anvendes som referencemetode for alle salmonellakriterier. Den bør derfor også anvendes som referencemetode for kriteriet for fersk fjerkrækød, uden at dette berører bestemmelser om anvendelse af alternative metoder, som er fastsat i nævnte forordning. EU-referencelaboratoriet for salmonella anbefaler, at White-Kaufmann-Le Minor-skemaet anvendes som referencemetode for serotypning.
(13)
Monofasiske Salmonella Typhimurium-stammer er på kort tid blevet en af de hyppigst forekommende salmonellaserotyper hos en række dyrearter og i kliniske isolater fra mennesker. Ifølge den videnskabelige udtalelse om overvågning og vurdering af risikoen for folkesundheden ved Salmonella Typhimurium-lignende stammer (»Scientific Opinion on monitoring and assessment of the public health risk of »Salmonella Typhimurium-like strains«) (11) betragtes monofasiske Salmonella Typhimurium-stammer med antigenformlen 1,4,[5],12:i:- som varianter af Salmonella Typhimurium, og den foreliggende dokumentation viser, de udgør en folkesundhedsmæssig risiko, der kan sammenlignes med risikoen ved andre Salmonella Typhimurium-stammer. Det bør derfor præciseres, at bestemmelserne om Salmonella Typhimurium også gælder for disse monofasiske stammer.
(14)
Ved forordning (EF) nr. 2073/2005 er der fastsat et proceshygiejnekriterium for salmonella i slagtekroppe af slagtekyllinger og kalkuner efter køling på slagterier. Proceshygiejnekriteriet har til formål at bekæmpe fækal forurening af slagtekroppe, der stammer fra inficerede flokke eller skyldes krydskontaminering på slagteriet. I henhold til artikel 10 i forordning (EF) nr. 2073/2005 revideres kriterierne og betingelserne for forekomst af salmonella i slagtekroppe af fjerkræ på baggrund af konstaterede ændringer i salmonellaprævalensen. Eftersom de EU-mål, der er fastsat for flokke af slagtekyllinger i forordning (EF) nr. 646/2007 og kalkuner i forordning (EF) nr. 584/2008, skal nås inden udgangen af henholdsvis 2011 og 2012, bør antallet af prøveenheder, som må overskride grænseværdien, nedsættes. Kapitel 2 i bilag I til forordning (EF) nr. 2073/2005 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
(15)
Forordning (EF) nr. 2160/2003 og (EF) nr. 2073/2005 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
(16)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har modsat sig foranstaltningerne -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
I bilag II til forordning (EF) nr. 2160/2003 affattes del E, punkt 1, således:
»1.
Fra 1. december 2011 skal fersk fjerkrækød fra dyrepopulationer, der er nævnt i bilag I, opfylde de relevante mikrobiologiske kriterier, der er fastsat i række 1.28 i kapitel 1 i bilag I til Kommissionens forordning (EF) nr. 2073/2005 (12).
Artikel 2
Bilag I til forordning (EF) nr. 2073/2005 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. december 2011.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. oktober 2011.
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1086/2011
ze dne 27. října 2011,
kterým se mění příloha II nařízení (ES) č. 2160/2003 Evropského parlamentu a Rady a příloha I nařízení Komise (ES) č. 2073/2005, pokud jde o salmonelu v čerstvém drůbežím mase
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003 ze dne 17. listopadu 2003 o tlumení salmonel a některých jiných původců zoonóz vyskytujících se v potravním řetězci (1), a zejména na čl. 5 odst. 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (2), a zejména na čl. 4 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem nařízení (ES) č. 2160/2003 je zajistit, aby byla přijata vhodná a účinná opatření na zjišťování a tlumení salmonel a jiných původců zoonóz na všech úrovních produkce, zpracování a distribuce, aby se snížil jejich výskyt a riziko, jež představují pro veřejné zdraví. Toto nařízení se mimo jiné vztahuje na přijetí cílů zaměřených na snížení výskytu určitých zoonóz v populacích zvířat a na přijetí pravidel pro obchod uvnitř Unie a pro dovoz některých zvířat a produktů z nich pocházejících ze třetích zemí.
(2)
Nařízení Komise (ES) č. 646/2007 ze dne 12. června 2007, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003, pokud jde o cíl Společenství zaměřený na snížení výskytu Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium u brojlerů, a kterým se zrušuje nařízení (ES) č. 1091/2005 (3), stanoví cíl Unie pro snížení výskytu těchto dvou sérotypů salmonely u brojlerů. Uvedené nařízení si klade za cíl dosáhnout do 31. prosince 2011 snížení počtu hejn brojlerů, která zůstávají pozitivní na Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium, na nejvýše 1 %.
(3)
Nařízení Komise (ES) č. 584/2008 ze dne 20. června 2008, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2160/2003, pokud jde o cíl Společenství zaměřený na snížení výskytu Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium u krůt (4), stanoví cíl Unie pro snížení výskytu těchto dvou sérotypů salmonely u hejn krůt. Toto nařízení si klade za cíl dosáhnout do 31. prosince 2012 snížení počtu hejn výkrmových krůt, která zůstávají pozitivní na Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium, na nejvýše 1 %.
(4)
Příloha II nařízení (ES) č. 2160/2003 stanoví zvláštní opatření, která mají být přijata pro tlumení zoonóz a původců zoonóz vyjmenovaných v příloze I uvedeného nařízení. Konkrétně bod 1 části E přílohy II nařízení (ES) č. 2160/2003 stanoví, že ode dne 12. prosince 2010 nesmí být některé čerstvé drůbeží maso ze zvířat vyjmenovaných v příloze I uvedeného nařízení uváděno na trh k lidské spotřebě, nesplňuje-li následující kritérium: „salmonely: nepřítomnost ve 25 g“. Uvedené nařízení dále stanoví určení prováděcích pravidel k tomuto kritériu, především pak pravidla upřesňující systémy odběru vzorků a analytické metody.
(5)
Pokud jde o čerstvé drůbeží maso, mělo by být přijato opatření, které by zajistilo, že prováděcí pravidla pro kritéria týkající se salmonely v drůbežím mase poskytnou přiměřenou záruku, že je toto maso prosto daných salmonel a že výsledkem harmonizovaného uplatňování bude korektní hospodářská soutěž a stejné podmínky pro uvádění na trh.
(6)
Nařízení Komise (ES) č. 2073/2005 ze dne 15. listopadu 2005 o mikrobiologických kritériích pro potraviny (5) stanoví mikrobiologická kritéria pro některé mikroorganismy a prováděcí pravidla, která musí provozovatelé potravinářských podniků dodržovat při provádění obecných a zvláštních hygienických opatření podle článku 4 nařízení (ES) č. 852/2004.
(7)
V zájmu soudržnosti právních předpisů Unie je vhodné změnit zvláštní požadavky týkající se čerstvého drůbežího masa stanovené v části E přílohy II nařízení (ES) č. 2160/2003 a zavést prováděcí pravidla pro kritérium týkající se salmonely v příloze I nařízení (ES) č. 2073/2005.
(8)
V souladu s rozhodnutím Komise 2005/636/ES ze dne 1. září 2005 o finančním příspěvku Společenství na základní průzkum výskytu Salmonelly spp. v hejnech brojlerů Gallus gallus, který má být proveden v členských státech (6), s rozhodnutím Komise 2006/662/ES ze dne 29. září 2006 o finančním příspěvku Společenství na základní průzkum prevalence salmonel u krůt, který má být proveden v členských státech (7), a s rozhodnutím Komise 2007/516/ES ze dne 19. července 2007 o finančním příspěvku Společenství na průzkum prevalence a antimikrobiální rezistence Campylobacter spp. v hejnech brojlerů a prevalence Campylobacter spp. a Salmonella spp. v jatečných tělech brojlerů, který má být proveden v členských státech (8), byly shromážděny údaje týkající se prevalence salmonely v hejnech brojlerů, krůt a v jatečných tělech brojlerů. Výsledky těchto průzkumů a předběžné výsledky za první rok provádění národních programů pro tlumení salmonel u brojlerů (2009) podle článku 5 nařízení (ES) č. 2160/2003 ukazují, že prevalence salmonely v hejnech brojlerů a krůt je nadále vysoká (9). Kromě toho národní programy pro tlumení salmonel u krůt podle nařízení (ES) č. 2160/2003 jsou závazné teprve od roku 2010. Uplatňování uvedeného kritéria na všechny sérotypy salmonely dříve, než bude dokázáno výrazné snížení prevalence salmonely v hejnech brojlerů a krůt, může vést k nepřiměřenému hospodářskému dopadu na příslušné odvětví. Kapitola 1 přílohy I nařízení (ES) č. 2073/2005 by proto měla být změněna.
(9)
Podle Souhrnné zprávy Společenství o trendech a zdrojích zoonóz a jejich původců a ohnisek chorob vyvolaných původcem v potravinách v Evropské unii v roce 2008 (10) vypracované Evropským úřadem pro bezpečnost potravin je přibližně 80 % případů výskytu salmonelózy u člověka způsobeno, podobně jako v předchozích letech, sérotypy Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium. Hlavním zdrojem salmonelózy u člověka zůstává drůbeží maso.
(10)
Stanovení kritéria pro Salmonella enteritidis a Salmonella typhimurium by zajistilo optimální rovnováhu mezi snížením výskytu salmonelózy u člověka přisuzovaného konzumaci drůbežího masa a hospodářskými důsledky uplatňování tohoto kritéria. Zároveň by motivovalo provozovatele potravinářských podniků k přijímání opatření na nižších úrovních drůbežářské produkce, která by mohla přispět ke snížení výskytu všech sérotypů salmonely s významem pro veřejné zdraví. Zaměření na tyto dva sérotypy by rovněž bylo v souladu s cíly Unie stanovenými pro primární produkci drůbeže.
(11)
Nařízení (ES) č. 2073/2005 stanoví plány odběru vzorků i pro účely dalších kritérií bezpečnosti potravin v souvislosti se salmonelou. Bylo prokázáno, že tyto plány mají praktické využití pro provozovatele potravinářských podniků, a jsou tudíž vhodné pro odebírání vzorků čerstvého drůbežího masa.
(12)
Horizontální metodou zjišťování přítomnosti Salmonella spp. v potravinách a krmivech pro zvířata je mezinárodní norma EN/ISO 6579. V příloze I nařízení (ES) č. 2073/2005 se kromě toho tato norma stanoví jako referenční metoda pro všechna kritéria týkající se salmonely. Měla by proto být také stanovena jako referenční metoda pro kritérium pro čerstvé drůbeží maso, aniž by byla dotčena ustanovení o používání alternativních metod stanovená v uvedeném nařízení. Referenční laboratoř Evropské unie pro salmonelu doporučuje použít jako vhodnou referenční metodu pro sérotypizaci postup White-Kaufmann-Le Minor.
(13)
Monofázické kmeny Salmonella typhimurium se rychle staly jedním z nejvíce se vyskytujících sérotypů salmonely u několika druhů zvířat a klinických izolátů u lidí. Na základě vědeckého stanoviska týkajícího se sledování a hodnocení rizika pro veřejné zdraví, které představují „kmeny podobné kmenu Salmonella typhimurium“ (11), jsou monofázické kmeny Salmonella typhimurium s antigenním vzorcem 1,4,[5],12:i:- považovány za varianty Salmonella typhimurium a současné poznatky prokázaly, že tyto kmeny představují riziko pro veřejné zdraví srovnatelné s rizikem, které představují ostatní kmeny Salmonella typhimurium. Je proto vhodné ujasnit, že ustanovení týkající se Salmonella typhimurium jsou použitelná i pro tyto monofázické kmeny.
(14)
Nařízení (ES) č. 2073/2005 stanoví kritérium hygieny výrobního procesu na jatkách pro salmonelu u jatečně upravených těl brojlerů a krůt po chlazení. Účelem kritéria hygieny výrobního procesu je zabránit fekální kontaminaci jatečně upravených těl drůbeže, jestliže tato kontaminace pochází z infikovaných hejn nebo jestliže vznikla v důsledku křížové kontaminace na jatkách. Podle článku 10 nařízení (ES) č. 2073/2005 se kritéria a podmínky týkající se přítomnosti salmonely v jatečně upravených tělech drůbeže přezkoumají s ohledem na změny pozorované v rozšíření salmonel. Protože cíle Unie stanovené pro hejna brojlerů nařízením (ES) č. 646/2007 a pro krůty nařízením (ES) č. 584/2008 musí být splněny do konce roku 2011, respektive 2012, měl by být počet jednotek vzorků, u nichž je přípustné, aby přesáhly stanovený limit, snížen. Kapitola 2 přílohy I nařízení (ES) č. 2073/2005 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(15)
Nařízení (ES) č. 2160/2003 a (ES) č. 2073/2005 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(16)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament, ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V příloze II nařízení (ES) č. 2160/2003 se část E bod 1 nahrazuje tímto:
„1.
Čerstvé drůbeží maso pocházející z populací zvířat vyjmenovaných v příloze I musí ode dne 1. prosince 2011 splňovat příslušné mikrobiologické kritérium stanovené v řádku 1.28 kapitoly 1 přílohy I nařízení Komise (ES) č. 2073/2005 (12).
Článek 2
Příloha I nařízení (ES) č. 2073/2005 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. prosince 2011.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. října 2011.