KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 402/2012
af 10. maj 2012
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af aluminiumsradiatorer med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 12. august 2011 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af aluminiumsradiatorer med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet af International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium (AIRAL S.c.r.l - »klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 25 %, af den samlede EU-produktion af aluminiumsradiatorer. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, de eksporterende producenter i Kina, producenter i referencelandet, importører, forhandlere og andre parter, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for Kina om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en mundtlig høring inden for fristen i indledningsmeddelelsen.
(4)
Klageren, andre EU-producenter, de eksporterende producenter i Kina, importører og forhandlere fremsatte deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
På grund af det tilsyneladende store antal EU-producenter og -importører samt eksporterende producenter fremgik det af indledningsmeddelelsen, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle importører og eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare (jf. definitionen i afsnit 3 nedenfor) i perioden fra juli 2010 til juni 2011.
(6)
For at give de eksporterende producenter, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende kinesiske producenter, som den vidste var berørt af sagen, og til myndighederne i Kina. Kun en gruppe af virksomheder, Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd. og Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd. (»Sira-gruppen«), gav sig til kende og anmodede om markedsøkonomisk behandling. Der blev modtaget anmodninger om individuel behandling fra Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. og Metal Group Co., Ltd.
(7)
Hvad angår EU-producenterne og som uddybet i betragtning 24, indsendte otte EU-producenter de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af de oplysninger, som de samarbejdsvillige EU-producenter har forelagt, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af fire EU-producenter på grundlag af den største produktions- og salgsmængde, deres størrelse og geografiske placering i Unionen.
(8)
Som anført i betragtning 27 indsendte kun tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. To af disse importører importerede/indkøbte dog ikke den pågældende vare. På grund af det begrænsede antal importører blev det derfor konkluderet, at stikprøveudtagning ikke længere var nødvendig.
(9)
Som anført i betragtning 28 indsendte 18 eksporterende producenter i Kina de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysningerne fra disse parter udtog Kommissionen en stikprøve bestående af de to eksporterende producenter med den største eksportmængde til Unionen.
(10)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og til alle virksomheder, der gav sig til kende inden for fristen i indledningsmeddelelsen, nemlig de eksporterende producenter i Kina, de fire EU-producenter, der indgik i stikprøven, de samarbejdsvillige importører i Unionen og til den europæiske forbrugerorganisation BEUC og anmodede dem om at sende brugerspørgeskemaet til organisationens medlemsvirksomheder.
(11)
Der blev modtaget besvarelser fra to eksporterende producenter i Kina, der indgik i stikprøven, fra de fire EU-producenter, der indgik i stikprøven, og fra en ikke forretningsmæssigt forbundet importør. Ingen af brugerne besvarede spørgeskemaet.
(12)
Desuden fremsatte en gruppe af eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, en anmodning om individuel undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 3. Det ville i den midlertidige fase have været urimeligt byrdefuldt at foretage en gennemgang af disse anmodninger. Der vil i den endelige fase blive truffet en afgørelse om, hvorvidt denne gruppe af virksomheder skal indrømmes individuel behandling.
(13)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
Producenter i Unionen
-
Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakow, Polen
-
Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Italien
-
Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Italien
-
Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Italien.
EU-importører
-
Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Polen.
Eksporterende producenter i Kina
-
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. (»Zhejiang Flyhigh«), Jinyun
-
Metal Group Co., Ltd., Wuyi.
3. Undersøgelsesperiode
(14)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2010 til 30. juni 2011 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra januar 2008 til udgangen af UP (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(15)
Den pågældende vare er aluminiumsradiatorer og elementer eller sektioner, som disse radiatorer består af, uanset om sådanne elementer eller sektioner er samlet i blokke, undtagen elektriske radiatorer og elementer og sektioner heraf (»den undersøgte vare«). Den pågældende vare tariferes for øjeblikket under KN-kode ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 og ex 7616 99 90.
(16)
Varedefinitionen blev anfægtet af Sira-gruppen på grundlag af påståede forskelle mellem de to produktionsprocesser, som anvendes til fremstilling af radiatorer. Sira-gruppen består af to kinesiske eksporterende producenter, hvoraf den ene anvendte sprøjtestøbningsteknikken, hvorimod den anden virksomhed anvendte ekstruderingsmetoden. Sira-gruppen påstod, at ekstruderingsmetoden bør udelukkes fra definitionen af den pågældende vare på grund af påståede forskelle i de fysiske og tekniske egenskaber, råmaterialer, produktionsomkostninger og salgspriser, og idet der ikke anvendes den samme ekstruderingsteknik i Unionen og Kina.
(17)
En anden kinesisk part, det kinesiske handelskammer for import og eksport af maskiner og elektroniske produkter (CCCME), anmodede om en uddybning af dette spørgsmål som følge af forskelle i omkostninger og priser på radiatorer produceret ved hjælp af de to produktionsmetoder.
(18)
Selvom der er mindre forskelle, er det i den forbindelse klart, at radiatorer produceret ved hjælp af de to metoder har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål. Radiatorer produceret ved hjælp af de to metoder kan i høj grad erstatte hinanden. De grundlæggende egenskaber er først og fremmest lethed, ringe termisk træghed og høj varmeføring. Forskelle i omkostninger og priser og det forhold, at ekstruderingsteknikken kan omfatte brug af en lidt anderledes type aluminiumlegering, ændrer ikke disse grundlæggende egenskaber. Hvad angår prissammenligninger, er der taget højde for eventuelle forskelle i strukturen af det system, der anvendes til sammenligning af varetyper i denne undersøgelse (»varekontrolnummer-systemet«), hvilket betyder, at der kun foretages sammenligninger mellem varer med samme varekontrolnumre.
(19)
Desuden bør aluminiumsradiatorer betragtes som en enkelt vare uanset deres produktionsproces, idet de sælges gennem de samme salgskanaler, og idet slutbrugernes og forbrugerne opfatter radiatorerne som varer produceret af aluminium (med de velkendte egenskaber, som er beskrevet ovenfor), og ikke betragter dem forskelligt på grundlag af produktionsmetoden. På denne baggrund afvises påstanden.
(20)
CCCME anfægtede også det forhold, at stålpladeradiatorer og støbejernsradiatorer ikke er omfattet af varedækningen. Selvom disse varer har de samme anvendelsesformål, har de dog forskellige grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber, idet det grundlæggende råmateriale (aluminiumlegering) erstattes af jern eller stål, som har anderledes fysiske og tekniske egenskaber, hvad angår vægt, termisk træghed og varmeføring. Påstanden afvises derfor.
(21)
CCCME fremsatte desuden bemærkninger til referencerne i klagen vedrørende salg »som led i udbudsprocedurer«. Disse bemærkninger viste, at CCCME antog, at der var tale om offentlige kontrakter. De udbudsprocedurer, der var omtalt i klagen, vedrørte dog normal praksis i erhvervslivet, hvor en køber af radiatorer i Unionen anmoder potentielle leverandører om at opgive deres priser, inden køberen afgiver sin ordre. De importerede varer fra Kina, der blev anvendt til beregningerne, indgik ikke i offentlige udbudsprocedurer.
(22)
CCCME fremsætter desuden bemærkninger til referencer i klagen vedrørende »designradiatorer«, idet det blev antaget, af disse radiatorer er udelukket fra varedækningen. Også disse bemærkninger var baseret på en misforståelse, idet varedækningen ikke udelukker sådanne radiatorer. Disse påstande blev derfor afvist.
2. Samme vare
(23)
Det fremgik af undersøgelsen, at aluminiumsradiatorer, der fremstilles og eksporteres fra Kina, og aluminiumsradiatorer, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-producenterne, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål og derfor anses for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. STIKPRØVEUDTAGNING
1. Stikprøveudtagning af EU-producenter
(24)
På baggrund af det store antal EU-producenter blev der i indledningsmeddelelsen givet mulighed for stikprøveudtagning for at fastsætte skaden, jf. grundforordningens artikel 17.
(25)
Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenter. Denne stikprøve bestod af fire virksomheder ud af 8 EU-producenter, om hvem man vidste, at de producerede samme vare inden undersøgelsens indledning, udvalgt ud fra deres salgsmængde, størrelse og geografiske placering i Unionen. De tegnede sig for 66 % af den samlede anslåede produktion i Unionen i UP. Interesserede parter blev opfordret til at gennemse sagsakterne og fremsætte bemærkninger til det hensigtsmæssige i dette valg senest 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. En interesseret part anmodede om, at der i stikprøven også blev taget hensyn til produktionsmængde. Det blev bestemt at ændre stikprøven i overensstemmelse hermed. Ingen af de interesserede parter gjorde indsigelse mod den endelige stikprøve, der bestod af fire virksomheder.
2. Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører
(26)
I betragtning af det potentielt store antal importører i forbindelse med proceduren påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver for importører i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.
(27)
Kun tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører indsendte de ønskede oplysninger og indvilligede i at samarbejde. Da to af disse importører ikke angav import eller køb af den pågældende vare, var det ikke længere nødvendigt at udtage en stikprøve.
3. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter
(28)
I alt 18 eksporterende producenter i Kina indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Disse virksomheder eksporterede ca. 5 millioner elementer (3), dvs. næsten 50 % af den kinesiske eksport til EU-markedet i UP. Ud fra de oplysninger, som disse parter indsendte, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af to eksporterende producenter med den største repræsentative produktionsmængde, salg og eksport, som med rimelighed kunne undersøges inden for fristen. De to eksporterende producenter, Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. og Metal Group Co., Ltd., tegnede sig for ca. 62 % af salgsmængden fra de 18 eksporterende producenter, som indsendte oplysninger i forbindelse med stikprøveudtagningen.
(29)
En gruppe af eksporterende producenter (Sira-gruppen) anfægtede deres udelukkelse fra stikprøven, idet gruppen fremstiller en bestemt type radiatorer (ved hjælp af ekstruderingsmetoden), og idet gruppens deltagelse i stikprøven derfor ville gøre stikprøven mere repræsentativ. Tilføjelsen af endnu en gruppe var dog ikke nødvendig, idet den oprindeligt udtagne stikprøve alligevel repræsenterede over 60 % af den eksportmængde, der var blev angivet af de samarbejdsvillige virksomheder. Stikprøven behøvede desuden ikke at omfatte samtlige typer af den pågældende vare. Anmodningen om medtagelse af Sira-gruppen blev derfor afvist, og den oprindelige stikprøve blev bekræftet.
D. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling og individuel behandling
1.1. Markedsøkonomisk behandling
(30)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de eksporterende producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(31)
De to eksporterende producenter i stikprøven anmodede dog kun om individuel behandling. Kriterierne for markedsøkonomisk behandling blev derfor ikke undersøgt.
1.2. Individuel behandling
(32)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen når virksomhederne har bevist, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede selskaber eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
-
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
-
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige embedsmænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
-
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
-
Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(33)
Begge eksporterende producenter i stikprøven anmodede om individuel behandling. Begge anmodninger blev undersøgt. Undersøgelsen viste, at virksomhederne i stikprøven opfyldte samtlige betingelser i grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(34)
Begge eksporterende producenter i stikprøven blev derfor indrømmet individuel behandling.
2. Referenceland
(35)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(36)
I indledningsmeddelelsen oplyste Kommissionen, at den påtænkte at benytte Rusland som passende referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(37)
Der blev ikke modtaget bemærkninger til forslaget om at anvende Rusland som referenceland. Ingen af de interesserede parter foreslog alternative producenter af den samme vare i referencelandet udover dem, der fremgik af klagen, i forbindelse med undersøgelsen.
(38)
Der blev ikke udvist samarbejdsvilje i Rusland, selv om de kendte russiske producenter blev kontaktet gentagne gange i løbet af undersøgelsen og fik tilsendt spørgeskemaer for producenter i referencelandet.
(39)
Kommissionen søgte gennem sin egen efterforskning at fastslå, om der fandtes andre producenter i tredjelande.
(40)
Der blev derfor sendt henvendelser og spørgeskemaer til alle kendte producenter i andre tredjelande (dvs. Tyrkiet, Iran, Kroatien, Indien, Sydafrika og Schweiz). Til trods for en opfølgning på disse henvendelser blev der dog ikke udvist samarbejdsvilje.
(41)
Som det fremgår af betragtning 38-40 blev der i undersøgelsen ikke fundet andre tredjelande, der kunne anvendes som referenceland i denne undersøgelse. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev det derfor midlertidigt konkluderet, at det ikke var muligt at fastsætte en normal værdi for producenterne i stikprøven på grundlag af hjemmemarkedspriser eller en beregnet normal værdi i et tredjeland med markedsøkonomi, eller prisen fra et sådant tredjeland til andre lande, herunder Unionen, og det var derfor nødvendigt at fastsætte den normale værdi på ethvert andet rimeligt grundlag, i dette tilfælde de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales i Unionen for samme vare. Dette blev fundet hensigtsmæssigt som følge af den manglende samarbejdsvilje, jf. ovenfor, og på grund af EU-markedets størrelse, tilstedeværelsen af import og den stærke interne konkurrence på EU-markedet for denne vare.
3. Normal værdi
(42)
Da de to virksomheder i stikprøven ikke anmodede om markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi for alle eksporterende kinesiske producent fastsat, jf. betragtning 41, på grundlag af de priser, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare. Ud fra valget af priser, der er betalt eller skal betales i Unionen, blev den normale værdi beregnet på grundlag af de oplysninger, der var blevet kontrolleret hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven, jf. betragtning 13.
(43)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om salget af samme vare til uafhængige kunder på EU-markedet var repræsentativt. Det konstateredes, at EU-producenternes hjemmemarkedssalg af samme vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen af de eksporterende producenter i stikprøven.
(44)
Kommissionen undersøgte dernæst, om dette salg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable salg på EU-markedet til uafhængige kunder. Salgstransaktionerne på EU-markedet blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Produktionsomkostningerne på EU-markedet blev derfor fastlagt for UP. Ovennævnte analyse viste, at salg på EU-markedet af visse varetyper var rentabelt, idet nettosalgsprisen pr. enhed lå over de beregnede produktionsomkostninger pr. enhed.
(45)
Den normale værdi for hver varetype blev baseret på den faktisk salgspris (ab fabrik) for det rentable salg og på en beregnet normal værdi for ikke-rentabelt salg.
(46)
Den normale værdi blev beregnet ved at tilføje SA&G-omkostninger og fortjenesten til EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger. Beløbene for SA&G og fortjeneste på 4,43 % blev, i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, fastlagt på basis af EU-producenternes faktiske tal for produktion og salg i normal handel af samme vare.
4. Eksportpriser
(47)
Da de eksporterende producenter i stikprøven blev indrømmet individuel behandling, og da deres eksportsalg til Unionen gik direkte til uafhængige kunder, blev eksportpriserne således fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
5. Sammenligning
(48)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev i alle tilfælde foretaget passende justeringer for indirekte skatter, fragt, forsikring, emballering og kreditomkostninger, hvor dette var berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.
(49)
For så vidt angår en af de eksporterende producenter, stod det klart, at virksomheden ikke har klassificeret den pågældende vare korrekt ved brug af det system, som er påkrævet i spørgeskemaet. En af specifikationerne for den pågældende vare vedrørte radiatorernes varmeeffekt. Virksomheden er imidlertid ikke i besiddelse af beviser for den varmeeffekt, der blev angivet for de eksporterede modeller. Den varmeeffekt, der faktisk blev angivet, var ikke korrekt og svarede ikke til andre specifikationer som f.eks. vægt og dimensioner. Derfor anvendtes kun de resterende specifikationer til sammenligningen.
(50)
Ved brug af varekontrolnummer-systemet til klassificering af varetyperne svarede mange af varenumrene fra den ene eksporterende producent i stikprøven overens med systemet. For den anden eksporterende producent i stikprøven blev der dog anvendt en lignende teknik, da der ikke kunne identificeres direkte overensstemmelser. I de tilfælde hvor den lignende teknik blev anvendt, fik den pågældende part adgang til de nærmere oplysninger.
6. Dumpingmargener
(51)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenen for de eksporterende producenter i stikprøven fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi og de vejede gennemsnitlige eksportpriser i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
(52)
Der blev beregnet et vejet gennemsnit af disse to dumpingmargener for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven.
(53)
I betragtning af den ringe samarbejdsgrad fra Kinas side (under 50 %), anses det, at den landsdækkende dumpingmargen, der gælder for alle andre eksporterende producenter i Kina, bør fastsættes på grundlag af de samarbejdsvillige eksportørers transaktioner til en bestemt kunde, hvor dumpingen var størst.
(54)
De således fastsatte foreløbige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende:
Tabel 1
Virksomhedens navn
Status
Dumpingmargen
Zhejiang Flyhigh
Indiv. beh.
23,0 %
Metal Group Co. Ltd.
Indiv. beh.
70,8 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
32,5 %
Landsdækkende dumpingmargen
76,6 %
E. SKADE
1. Den samlede EU-produktion
(55)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indsamlet af EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, og de kontrollerede spørgeskemabesvarelser indsendt af EU-producenterne i stikprøven blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion for den betragtede periode.
(56)
Aluminiumsradiatorer fremstiltes af otte producenter i UP. Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indsamlet af EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion i UP.
(57)
På dette grundlag blev den samlede EU-produktion anslået til ca. 60 millioner elementer i UP. Da de EU-producenter, der støttede klagen, tegnede sig for den samlede EU-produktion, udgør de EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og betegnes herefter »EU-erhvervsgrenen«.
2. EU-forbruget
(58)
Eurostats importstatistik kunne ikke anvendes i denne undersøgelse, idet KN-koderne for aluminiumsradiatorer også omfatter andre aluminiumsvarer som f.eks. elektriske radiatorer.
(59)
EU-forbruget blev derfor fastsat på grundlag af data i klagen vedrørende især EU-erhvervsgrenens salgsmængde i Unionen og importen fra de eksporterende producenter i Kina. Disse data blev krydstjekket med de indkomne spørgeskemabesvarelser og de data, der blev indhentet og kontrolleret hos de EU-producenter, der indgår i stikprøven, og hos de eksporterende producenter i Kina.
(60)
På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:
Tabel 2
2008
2009
2010
UP
EU-forbruget (elementer)
46 000 000
40 500 000
39 000 000
44 246 066
Indeks (2009 = 100)
114
100
96
109
Kilde: Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(61)
Det samlede forbrug på EU-markedet faldt med 3,8 % i den betragtede periode. Mellem 2008 og 2009 var der et fald på ca. 12 %, som svarede til de globale negative virkninger af den økonomiske krise, hvorefter forbruget faldt med yderligere 3,7 %. Forbruget steg dog igen fra 2010 til UP, hvor det steg med 13,5 %, men det nåede ikke det oprindelige niveau fra 2008. Det fremgår af ovenstående tabel, at forbruget steg med 9 % i perioden fra 2009 til UP.
3. Import fra det pågældende land
(62)
Importen til Unionen fra Kina udviklede sig som følger i den betragtede periode:
Tabel 3
2008
2009
2010
UP
Importmængde fra Kina (elementer)
6 000 000
7 000 000
8 000 000
10 616 576
Indeks (2009 = 100)
86
100
114
152
Markedsandel
13,0 %
17,3 %
20,5 %
24,0 %
Indeks (2009 = 100)
75
100
119
139
Kilde: Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(63)
Uanset udviklingen i forbruget, steg importmængden fra Kina også markant, dvs. med 77 % i den betragtede periode. Stigningen var konstant og var på sit højeste mellem 2010 og UP (+ 33 %). De kinesiske eksporterende producenters markedsandel udviste ligeledes en konstant stigende tendens i den betragtede periode, hvor den gik fra 13 % i 2008 til 24 % i UP. Denne tendens skal ses i lyset af det generelle fald i forbruget på 3,8 % i den samme periode.
3.1. Importpriser og prisunderbud
Tabel 4
Import fra Kina
2008
2009
2010
UP
Gennemsnitlig pris (EUR/element)
4,06
3,25
4,07
4,02
Indeks (2009 = 100)
125
100
125
123
Kilde: Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(64)
Ovenstående tabel viser, at den gennemsnitlige pris på importen fra Kina faldt en anelse i den betragtede periode. I første omgang faldt den gennemsnitlige importpris mellem 2008 og 2009 markant, dvs. med 20 %, og steg derefter med 25 % mellem 2009 og 2010. Endelig faldt den igen imod slutningen af den betragtede periode.
(65)
Undersøgelsen viste desuden at prisen for import fra Kina konstant lå under EU-erhvervsgrenens salgspriser i den betragtede periode. Prisfaldet i 2009 faldt sammen med en markant stigning i den kinesiske markedsandel fra 13 % til 17,3 % af EU-markedet, og det konstante prisunderbud forklarer den konstante stigning i de kinesiske eksporterende producenters markedsandel, særlig i perioden mellem 2009 og UP.
(66)
For at kunne afgøre, om der var tale om prisunderbud i UP, blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne i stikprøven solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik-niveau, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for import fra de samarbejdsvillige kinesiske producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis med en passende justering for gældende told og omkostninger efter import.
(67)
Prissammenligningen blev foretaget for den enkelte transaktion i samme handelsled, efter passende justering og med fradrag af eventuelle nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen viste en underbudsmargen for de kinesiske eksporterende producenter på 6,1 % udtrykt som en procentdel af omsætningen i UP for EU-producenterne i stikprøven.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
4.1. Indledende bemærkninger
(68)
Der blev, jf. betragtning 24 og 25, anvendt stikprøveudtagning i undersøgelsen af den eventuelle skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen. Det skal bemærkes, at en af de EU-producenter, der indgår i stikprøven, først begyndte at producere aluminiumsradiatorer i 2009. Med henblik på at udarbejde en sammenhængende analyse af tendenserne for den betragtede periode blev det skønnet hensigtsmæssigt at anvende 2009 som benchmarkår for skadesanalysen, nemlig indeks 100. For at opstille et fuldstændigt billede blev der endvidere beregnet et indeks for 2008 på grundlag af de foreliggende data.
(69)
De data, der blev indsendt og kontrolleret hos de fire EU-producenter i stikprøven, blev anvendt til at opstille mikroindikatorer, som f.eks. enhedspris, enhedsomkostninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og lagerbeholdninger. Indekset for 2008 blev fastsat på grundlag af de foreliggende data for de tre producenter i 2008 sammenholdt med data for de samme tre producenter i 2009 (indeks 100).
(70)
Oplysningerne vedrørende de otte EU-producenter af aluminiumsradiatorer blev anvendt til at opstille makroindikatorer som f.eks. EU-erhvervsgrenens produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel og beskæftigelse. Indekset for 2008 blev fastsat på grundlag af de foreliggende data for de syv producenter i 2008 sammenholdt med de foreliggende data for de samme syv producenter i 2009 (indeks 100).
(71)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation i den betragtede periode en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der fremgår af nævnte artikel.
4.2. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 5
2008
2009
2010
UP
Produktionsmængde (elementer)
55 533 555
60 057 377
64 100 484
Indeks (2009 = 100)
116
100
108
115
Produktionskapacitet (elementer)
93 426 855
95 762 788
107 218 125
100
103
115
Kapacitetsudnyttelse
70 %
59 %
63 %
60 %
Indeks (2009 = 100)
119
100
106
101
Kilde: Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(72)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indsamlet af EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, og de kontrollerede spørgeskemabesvarelser indsendt af EU-producenterne i stikprøven blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion for den betragtede periode.
(73)
Ovenstående tabel viser, at produktionen faldt i den betragtede periode. I tråd med et fald i efterspørgslen faldt produktionen markant i 2009, hvorefter den steg i 2010 og i UP. Produktionen var forholdsvis stabil mellem 2009 og UP til trods for et fald i forbruget på 9 %. Produktionsniveauet er desuden afhængigt af EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet, som var høj i hele den betragtede periode.
(74)
Til trods for det begrænsede fald i forbruget faldt kapacitetsudnyttelsen fra 70 % i 2008 til 60 % i UP. Den var forholdsvis stabil i perioden mellem 2009 og UP.
4.3. Salgsmængde og markedsandel
Tabel 6
2008
2009
2010
UP
Salgsmængde (elementer)
40 000 000
33 500 000
31 000 000
33 629 490
Indeks (2009 = 100)
119
100
93
100
Markedsandel
87 %
82,7 %
79,5 %
76 %
Indeks (2009 = 100)
105
100
96
92
Kilde: Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(75)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 16 % i den betragtede periode, og dens markedsandel fulgte et konstant fald fra 87 % i 2008 til 76 % i UP. I 2009 faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde med 16 %, og erhvervsgrenen mistede således mere end 4 procentpoint af markedsandelen. I 2010 faldt salgsmængden med yderligere 7 %, og markedsandelen faldt fra 82,7 % til 79,5 %. I UP steg forbruget (+ 13,5 %), men EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt yderligere til 76 %. EU-erhvervsgrenen var således ikke i stand til at udnytte det stigende forbrug til at genvinde en del af de markedsandele, den tidligere havde tabt.
4.4. Vækst
(76)
I den betragtede periode faldt forbruget i Unionen en anelse, nemlig med 3,8 %, mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel faldt markant med hhv. 15,9 % og 12,6 % i den samme periode. Samtidig steg importen fra Kina med 76,9 % i den betragtede periode. Følgelig faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med 11 procentpoint i samme periode.
4.5. Beskæftigelse
Tabel 7
2008
2009
2010
UP
Antal ansatte
1 598
1 642
1 641
Indeks (2009 = 100)
102
100
103
103
Produktivitet (enhed/ansat)
Indeks (2009 = 100)
114
100
105
112
Kilde: Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(77)
Antallet af ansatte steg en anelse i den betragtede periode, men dette førte til gengæld til et fald i produktiviteten. Det skal dog bemærkes, at den stigende tendens for beskæftigelsen kun skyldes, at en af virksomhederne i stikprøven, nemlig den mindste i stikprøven, startede sin produktion i 2009. Tendensen for beskæftigelsen ville da ellers have været negativ.
(78)
EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som årlig produktion pr. ansat faldt en anelse i den betragtede periode. Den nåede sit laveste niveau i 2009, hvorefter den steg lidt hen imod UP uden dog at nå tilbage til det oprindelige niveau. Fra 2009 og frem til UP faldt produktionen med 12 %.
4.6. Gennemsnitlige enhedssalgspriser i Unionen og produktionsomkostninger
Tabel 8
2008
2009
2010
UP
Enhedspris i EU ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder
(EUR pr. element)
5,31
5,47
5,62
Indeks (2009 = 100)
113
100
103
106
Enhedsomkostninger EUR/element
4,92
5,34
5,61
Indeks (2009 = 100)
113
100
109
114
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven.
(79)
Tendensen for de gennemsnitlige salgspriser viser et markant fald på 6 % i den betragtede periode. I tråd med et stigende forbrug og en genrejsning på markedet steg priserne i perioden fra 2009 til UP med 6 %, men nåede dog ikke niveauet fra 2008.
(80)
De relative omkostninger til at producere og sælge samme vare faldt ligeledes en anelse i den betragtede periode, men det var langt fra nok til, at EU-erhvervsgrenen kunne være rentabel i 2010 og UP. Selv om faldet i omkostningerne på 11,5 % i 2009 svarede til et fald i salgspriserne på 11,5 %, oplevede EU-erhvervsgrenen i 2010 og UP en markant stigning i omkostningerne og kunne kun øge sine priser en anelse for at dække de ekstra omkostninger. Dette førte til et yderligere tab i rentabilitet og markedsandele, idet EU-erhvervsgrenens priser konstant lå højere end priserne for de importerede varer fra Kina.
4.7. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital
Tabel 9
2008
2009
2010
UP
Rentabilitet ved EU-salget (% af nettosalget)
7,4 %
7,5 %
2,4 %
0,2 %
Indeks (2009 = 100)
99
100
32
2
Likviditet
27 712 871
14 228 145
843 570
Indeks (2009 = 100)
112
100
51
3
Investeringer (EUR)
25 404 161
15 476 164
12 072 057
8 945 470
Indeks (2009 = 100)
165
100
78
58
Investeringsafkast
36 %
49 %
21 %
2 %
Indeks (2009 = 100)
73
100
43
4
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven
(81)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare og udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. I den betragtede periode og i perioden fra 2009 til UP faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet drastisk og lå kun på nulpunktsniveau.
(82)
Tendensen for likviditeten, der er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, fulgte i stort omfang udviklingen i rentabiliteten. Tendensen nåede sit laveste niveau i UP. Investeringsafkastet faldt også fra 36 % i 2008 til 2 % i UP.
(83)
Udviklingen i rentabiliteten, likviditeten og investeringsafkastet i den betragtede periode begrænsede EU-erhvervsgrenens evne til at investere i sine aktiviteter og underminerede dens udvikling. EU-erhvervsgrenen formåede at foretage omfattende investeringer i begyndelsen af den betragtede periode og modernisere sine maskiner med henblik på en mere effektiv produktion, men derefter faldt investeringerne støt med 64,7 % i resten af den betragtede periode.
4.8. Lagerbeholdninger
Tabel 10
2008
2009
2010
UP
EU-erhvervsgrenens slutlagre Indeks (2009 = 100)
137
100
131
299
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven
(84)
Slutlagrene hos EU-producenterne i stikprøven steg markant i den betragtede periode. I 2009 faldt slutlagrene med 27 %; senere, i 2010 og i UP, steg de med henholdsvis 30,8 % og 128,4 %.
5. Den faktiske dumpingmargens størrelse
(85)
Ovenstående afsnit om dumping indeholder de nærmere detaljer vedrørende dumpingmargenerne. De fastslåede margener ligger alle væsentligt over bagatelgrænsen. I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten fra Kina kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen på EU-markedet desuden ikke anses for at være ubetydelige.
6. Konklusion vedrørende skade
(86)
Undersøgelsen viste, at de fleste skadesindikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation forværredes eller slet ikke udviklede sig i tråd med forbruget i den betragtede periode. Denne bemærkning gælder navnlig for perioden 2009 til udgangen af UP.
(87)
I løbet af den betragtede periode steg mængden af importerede varer fra Kina støt og i markant omfang i en situation med faldende forbrug. Samtidig faldt EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde med 16 %, og markedsandelen faldt fra 87 % i 2008 til 76 % i UP. Selv da forbruget steg med 9 % fra 2009 til UP, fortsatte EU-erhvervsgrenens markedsandel med at falde yderligere. EU-erhvervsgrenen var ikke i stand til at genvinde de tidligere tabte markedsandele i lyset af den markante stigning i dumpingimporten fra Kina til EU-markedet. Lavprisdumpingimporten steg støt i den betragtede periode og underbød konstant EU-erhvervsgrenens priser.
(88)
Desuden blev skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, f.eks. likviditet og rentabilitet, alvorligt påvirket. Det betyder, at EU-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital og foretage investeringer også blev undermineret.
(89)
I lyset af ovenstående blev det konkluderet, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(90)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgtes det, om dumpingimporten med oprindelse i Kina havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev undersøgt for at sikre, at al skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.
2. Dumpingimportens virkninger
(91)
Undersøgelsen viste, at EU-forbruget faldt med 3,8 % i den betragtede periode, mens mængden af dumpingimport fra Kina steg markant, dvs. med ca. 77 %, og markedsandelen for denne import steg også fra 13 % i 2008 til 24 % i UP. Samtidig faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde med 16 %, og markedsandelen faldt fra 87 % i 2008 til 76 % i UP.
(92)
I perioden 2009 til UP steg EU-forbruget med 9 %, hvorimod EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt igen i kontrast til en årlig stigning i dumpingimporten fra Kina på 52 % i samme periode.
(93)
Med hensyn til pristrykket skal det bemærkes, at den gennemsnitlige importpris fra Kina i 2009 faldt med 20 %, hvilket tvang EU-erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser med 11,5 %. I 2010 og UP søgte EU-erhvervsgrenen at øge sine priser som følge af de øgede omkostninger. Dette førte til et yderligere tab i markedsandele, idet EU-erhvervsgrenens priser konstant lå højere end priserne for dumpingimporten fra Kina. Denne situation førte navnlig til en markant forværring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet, salgsmængder og markedsandele.
(94)
Priserne for dumpingimporten fra Kina faldt i den betragtede periode. Selvom importpriserne fra Kina i perioden 2009 til UP steg med 23 %, lå de konstant væsentligt under EU-erhvervsgrenens salgspriser i den betragtede periode og navnlig i UP og holdt derved prisen på EU-markedet.
(95)
På baggrund af ovenstående kan det konkluderes, at den massive stigning i dumpingimporten fra Kina til priser, som konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser, har spillet en afgørende rolle for den væsentlige skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, hvilket navnlig afspejles i den dårlige finansielle situation, det betydelige fald i salgsmængde og markedsandel samt forværringen af næsten samtlige skadesindikatorer.
3. Andre faktorers indvirkning
3.1. Import fra tredjelande
(96)
Som det fremgår af betragtning 58, kunne Eurostats importstatistik ikke anvendes i denne undersøgelse, idet KN-koderne for aluminiumsradiatorer samt elementer og sektioner deraf også omfatter andre aluminiumsvarer. Da der ikke foreligger andre pålidelige oplysninger, blev det på grundlag af klagen fastslået, at der udover Kina ikke er andre ikke-europæiske lande, der producerede og eksporterede aluminiumsradiatorer til Unionen i den betragtede periode.
3.2. Den økonomiske krise
(97)
Den økonomiske krise forklarer delvis EU-forbrugets tilbagegang i 2009 og 2010. Det skal dog bemærkes, at i en situation med faldende forbrug i den betragtede periode og i en situation med stigende forbrug i perioden mellem 2009 og UP steg mængden af dumpingimport fra Kina til EU-markedet til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser.
(98)
Resultaterne for lavprisdumpingimporten står i kontrast til EU-erhvervsgrenens resultater. Undersøgelsen viste nemlig, at fra 2009 til UP mistede EU-erhvervsgrenen konstant markedsandele til trods for, at EU-forbruget steg i tråd med den generelle økonomiske fremgang. Produktionsmængderne steg, mens der stadig var en overskydende produktion, som måtte lægges på lager.
(99)
Under normale økonomiske forhold uden et kraftigt pristryk og en stigning i dumpingimporten ville EU-erhvervsgrenen muligvis have haft svært ved at klare nedgangen i forbruget og stigningen i de faste omkostninger pr. enhed på grund af den reducerede kapacitetsudnyttelse, den har haft. Undersøgelsen viser klart, at dumpingimporten fra Kina har forværret virkningerne af den økonomiske afmatning. Selv ikke under den generelle økonomiske fremgang var EU-erhvervsgrenen i stand til at genvinde de salgsmængder og markedsandele, der var tabt i løbet af den betragtede periode.
(100)
Selv om den økonomiske krise kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens dårlige overordnede resultater, kan den ikke generelt anses for at have en sådan virkning, at den kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen navnlig i UP.
3.3. Udvikling i EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger
(101)
Undersøgelsen viste, at produktionsomkostningerne for aluminiumsradiatorer er direkte forbundet med udviklingen i priserne for aluminium, som er den vigtigste råvare til produktion af denne vare. Selvom EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger faldt markant i 2009, jf. tabel 8, faldt salgspriserne i samme takt. I 2010 og UP steg omkostningerne mere end salgspriserne, hvilket skabte en mulighed for fremgang for især EU-erhvervsgrenens rentabilitet. Denne situation opstod, da prisen for de importerede varer fra Kina konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser.
(102)
I en markedsøkonomi kunne det forventes, at priserne på markedet regelmæssigt ville blive tilpasset for at afspejle udviklingen i produktionsomkostningernes forskellige komponenter. Dette skete dog ikke. Undersøgelsen bekræftede, at dumpingimporten fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens priser og fortsat lagde et pres på priserne på EU-markedet og dermed hindrede EU-erhvervsgrenen i at bibeholde sin markedsandel og tilpasse sine priser for at dække omkostningerne og opnå et rimeligt fortjenesteniveau, navnlig i UP.
(103)
Stigningen i råvarepriserne var derfor ikke af et sådant omfang, at den kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført navnlig i undersøgelsesperioden.
3.4. Eksportresultater for EU-producenterne i stikprøven
Tabel 11
2008
2009
2010
UP
Eksportsalg i elementer
18 280 847
20 245 515
17 242 607
Indeks (2009 = 100)
126
100
111
94
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven
(104)
EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet udgjorde en betydelig del af erhvervsgrenens forretninger i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens vigtigste eksportmarkeder var især Rusland og andre østeuropæiske lande, hvor de solgte varer var af relativt ringere kvalitet og derfor var billigere end de radiatorer, der blev solgt på EU-markedet.
(105)
Ovenstående tabel viser, at EU-erhvervsgrenens eksportomsætning faldt i den betragtede periode. Dette kan delvis skyldes, at der foregik en stigende eksport af aluminiumsradiatorer fra Kina til disse eksportmarkeder, jf. de foreliggende oplysninger.
(106)
Det står ikke desto mindre klart, at eksportaktiviteten gav EU-erhvervsgrenen mulighed for at realisere stordriftsfordele og dermed nedbringe de samlede produktionsomkostninger. Det kan således med rimelighed konkluderes, at EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet ikke kunne udgøre en potentiel årsag til den væsentlige skade, som erhvervsgrenen var blevet forvoldt navnlig i UP. Eventuelle negative indvirkninger, som det faldende eksportsalg måtte have haft på EU-erhvervsgrenen, kan ikke have været af et sådant omfang, at de kunne bryde årsagssammenhængen mellem skaden og lavprisdumpingimporten fra Kina.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(107)
Ovennævnte analyse viste, at der var en markant stigning i mængden af og markedsandelen for dumpingimporten fra Kina i den betragtede periode og også i perioden fra 2009 til UP. Det blev konkluderet, at denne import konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet og navnlig i UP.
(108)
Denne stigning i mængden af og markedsandelen af lavprisdumpingimport fra Kina var konstant og faldt sammen med den negative udvikling i EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Denne situation forværredes i UP, hvor EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at genvinde de tabte markedsandele og den tabte rentabilitet, og hvor andre finansielle indikatorer som f.eks. likviditeten og investeringsafkastet nåede deres laveste niveau.
(109)
Undersøgelsen af andre kendte faktorer, herunder den økonomiske krise, viste, at eventuelle negative indvirkninger af disse faktorer ikke kan være af et sådant omfang, at de kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(110)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderedes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkninger
(111)
Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for den foreløbige konklusion om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(112)
EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Kina. Der mindes om, at de fleste skadesindikatorer viste en negativ tendens i den betragtede periode. Uden foranstaltninger forekommer en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation uundgåelig.
(113)
Det forventes, at indførelsen af en midlertidig antidumpingtold vil genoprette effektive handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at tilpasse priserne på den undersøgte vare, så de afspejler omkostningerne i forbindelse med de forskellige komponenter og markedsvilkårene. Det kan også forventes, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde i det mindste en del af den markedsandel, der blev tabt i den betragtede periode, med yderligere positive virkninger for rentabiliteten og den overordnede økonomiske situation.
(114)
Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vil der kunne forventes yderligere tabte markedsandele, og EU-erhvervsgrenen vil forblive tabsgivende. Dette ville ikke være bæredygtigt på mellemlang til lang sigt. I betragtning af det påførte tab og de store investeringer i produktionen i begyndelsen af den betragtede periode kan det forventes, at de fleste EU-producenter ikke vil være i stand til at få dækket deres investeringer, hvis der ikke indføres foranstaltninger.
(115)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres en antidumpingtold.
3. Brugernes og importørernes interesser
(116)
Der var ingen brugere, der samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse.
(117)
Hvad angår importørerne, samarbejdede kun én importør beliggende i Polen i forbindelse med denne undersøgelse ved at besvare spørgeskemaet og acceptere et kontrolbesøg. Denne importør havde mindre tab på den pågældende vare i UP. Den pågældende vare udgør dog kun en mindre del af virksomhedens samlede aktiviteter. Indførelsen af foranstaltninger vil derfor sandsynligvis ikke få en alvorlig indvirkning på den samlede fortjeneste.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(118)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina.
H. FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(119)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
(120)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation for EU-erhvervsgrenen til ophør uden dog at overstige den konstaterede dumpingmargen.
(121)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Det konkluderes, at den fortjeneste, der kunne opnås uden dumpingimport, skal baseres på den gennemsnitlige fortjenstmargen før skat hos EU-producenterne i stikprøven i 2008. Det blev derfor konstateret, at en fortjenstmargen på 7,4 % af omsætningen kunne anses for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping.
(122)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved at justere de salgspriser, der blev krævet af EU-producenterne i stikprøven, med den faktiske fortjeneste eller det faktiske tab i UP og ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen til.
(123)
Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenters vejede gennemsnitlige importpris som fastsat ved beregningen af underbud, og den ikke-skadevoldende pris for de varer, som EU-erhvervsgrenen solgte på EU-markedet i UP. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi.
2. Midlertidige foranstaltninger
(124)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(125)
Antidumpingtolden blev således fastlagt ved at sammenligne skadestærsklerne og dumpingmargenerne, jf. ovenstående. Antidumpingtolden bør derfor være som følger:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Midlertidig told
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co. Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Landsdækkende dumpingmargen
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(126)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(127)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (4) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
I. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(128)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, som gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige konklusioner, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en foreløbig antidumpingtold på importen af aluminiumsradiatorer og elementer eller sektioner, som disse radiatorer består af, uanset om sådanne elementer eller sektioner er samlet i blokke, undtagen elektriske radiatorer og elementer og sektioner deraf, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 og ex 7616 99 90 (Taric-kode 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 og 7616999091) og har oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told (%)
Taric-tillægskode
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
12,6
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2
B273
Jinyun Shengda Industry Co., Ltd.
21,2
B274
Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co.,Ltd.
21,2
B275
Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd.
21,2
B276
Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd.
21,2
B277
Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.
21,2
B278
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd.
21,2
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.
21,2
B280
Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd.
21,2
B281
Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.
21,2
B282
Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co.,Ltd.
21,2
B283
Zhejiang Botai Tools Co., Ltd.
21,2
B284
Zhejiang East Industry Co., Ltd.
21,2
B285
Zhejiang Guangying Machinery Co.,Ltd.
21,2
B286
Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.
21,2
B287
Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.
21,2
B288
Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd.
21,2
B289
Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.
21,2
B290
Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd.
21,2
B291
Alle andre virksomheder
61,4
B999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 10. maj 2012.
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 402/2012
ze dne 10. května 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 12. srpna 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo mezinárodní sdružení výrobců hliníkových radiátorů AIRAL S.c.r.l (International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium, dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby hliníkových radiátorů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení šetření.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, výrobce ve srovnatelné zemi, dovozce, distributory a další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(4)
Žadatel, další výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a distributoři předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu výrobců, dovozců a vyvážejících výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli dovozci a vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení poskytli základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem (jak je popsán v oddíle 3 níže) v období od července 2010 do června 2011.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům, kteří o to projevili zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti čínským vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a orgánům ČLR. Přihlásila se pouze jedna skupina společností, kam patří společnosti Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd a Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd (dále jen „skupina Sira“), která požádala o zacházení jako v tržním hospodářství. O individuální zacházení požádaly společnosti Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. a Metal Group Co., Ltd.
(7)
Pokud jde o výrobce v Unii a jak je řádně uvedeno ve 24. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm výrobců v Unii. Na základě informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii Komise vybrala vzorek čtyř výrobců v Unii, a to podle objemu výroby/prodeje, velikosti a zeměpisného umístění v Unii.
(8)
Jak je uvedeno ve 27. bodě odůvodnění, požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Dva z těchto dovozců však dotčený výrobek nedováželi/nenakupovali. Proto se vzhledem k omezenému počtu spolupracujících dovozců výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
(9)
Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osmnáct vyvážejících výrobců v ČLR. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek dvou vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie.
(10)
Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem ostatním společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení, tj. vyvážejícím výrobcům v ČLR, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii a Evropské organizaci spotřebitelů (BEUC); Komise tuto organizaci požádala, aby svým přidruženým společnostem zaslala dotazníky pro uživatele.
(11)
Odpovědi poskytli dva vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku a jeden dovozce, který není ve spojení. Na dotazník neodpověděl žádný uživatel.
(12)
Kromě toho jedna skupina vyvážejících výrobců ve spojení předložila žádost o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Přezkoumání takových žádostí v předběžné fázi by však znamenalo příliš velké zatížení. O žádosti této skupiny společností o individuální zjišťování bude proto rozhodnuto v konečné fázi.
(13)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii
-
Armatura Krakow SA, UL. Zakopianska 72, 30-418 Krakow, Polsko,
-
Fondital S.p.A., via Cerreto 40, 25079 Vobarno, Brescia, Itálie,
-
Global Srl, via Rondinera 51, 24060 Rogno, Bergamo, Itálie,
-
Radiatori 2000 S.p.A., via Francesca 54/A, 24040 Ciserano, Bergamo, Itálie.
Dovozci v Unii
-
Hydroland Chorobik Gawęda Malec Wojtycza Sp.j., Jawornik 658, 32-400 Myślenice, Polsko.
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. (Zhejiang Flyhigh), Jinyun,
-
Metal Group Co., Ltd., Wuyi.
3. Období šetření
(14)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2010 do 30. června 2011 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Dotčeným výrobkem jsou hliníkové radiátory a jejich součásti a díly smontované do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, kromě radiátorů elektrického typu (dále jen „dotčený výrobek“). Dotčený výrobek v současnosti spadá pod kódy KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90.
(16)
Na základě údajných rozdílů mezi oběma existujícími postupy výroby radiátorů skupina Sira popis výrobku zpochybnila. Ve skupině Sira jsou dva čínští vyvážející výrobci, z nichž jeden používá technologii lití pod tlakem a druhý technologii průtlačného lisování. Tato skupina uvedla, že výrobky vyrobené metodou průtlačného lisování by měly být vzhledem k údajným rozdílům ve fyzikálních a technických vlastnostech, surovinách, výrobních nákladech a prodejních cenách a také vzhledem k tomu, že metoda průtlačného lisování není v EU a v ČLR běžná, vyloučeny z popisu dotčeného výrobku.
(17)
Jiná čínská zúčastněná strana, čínská obchodní komora pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických produktů (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, CCCME), požádala o objasnění tohoto bodu vzhledem k rozdílům ve výrobních nákladech a v cenách radiátorů, které jsou vyráběny za použití dvou výše uvedených technologií.
(18)
Přestože v tomto ohledu existují drobné rozdíly, je zřejmé, že radiátory vyrobené uvedenými postupy mají shodné základní fyzikální a technické vlastnosti a jsou určeny ke stejnému použití. Radiátory vyrobené oběma metodami jsou do značné míry zaměnitelné. Základními vlastnostmi jsou v prvé řadě lehkost, nízká tepelná setrvačnost a vysoká tepelná vodivost. Rozdíly v nákladech a cenách a rovněž skutečnost, že technologie průtlačného lisování může zahrnovat použití mírně odlišné slitiny hliníku, tyto základní vlastnosti nemění. Pokud jde o srovnání cen, veškeré rozdíly jsou řádně zohledněny ve struktuře systému srovnávání druhů výrobku, který byl pro toto šetření použit (dále jen „systém PCN“), což znamená, že se provádí srovnání pouze podobných výrobků.
(19)
Dále by měly být hliníkové radiátory pokládány za jediný výrobek nezávisle na výrobním postupu proto, že jsou prodávány prostřednictvím stejných distribučních cest a koneční uživatelé a spotřebitelé je vnímají jako vyrobené z hliníku (s dobře známými vlastnostmi, jež jsou uvedeny výše) a nečiní mezi nimi rozdíl podle výrobního postupu. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se toto tvrzení zamítá.
(20)
Komora CCCME rovněž zpochybnila skutečnost, že radiátory z ocelového plechu či dokonce z litiny nejsou zařazeny do popisu výrobku. Avšak přestože se takové výrobky používají k podobným účelům, mají odlišné základní fyzikální a technické vlastnosti, neboť základní surovina (hliníková slitina) se nahrazuje ocelí či železem, které mají jiné fyzikální a technické vlastnosti, pokud jde o hmotnost, tepelnou setrvačnost a vodivost. Toto tvrzení se proto zamítá.
(21)
Komora CCCME vyjádřila další připomínky k odkazům v podnětu, které se týkají prodeje prostřednictvím výzvy k předkládání nabídek. Její připomínky ukázaly, že předpokládala, že se jedná o veřejné zakázky. Výzva k předkládání nabídek, na niž se v podnětu odkazuje, se však týkala běžné obchodní praxe, v rámci níž odběratel radiátorů z EU žádá potenciální dodavatele, aby ho seznámili s cenami před tím, než objedná zboží. Veřejná zakázka nebyla součástí žádného dovozu z ČLR, který byl při výpočtech použit.
(22)
Komora CCCME také vyjádřila připomínky k odkazům v podnětu, které se týkaly „designových radiátorů“; domnívala se, že takové radiátory byly vyloučeny z popisu výrobku. Tyto připomínky však opět vyplynuly z nedorozumění, neboť popis výrobku tyto radiátory zahrnuje. Uvedené připomínky byly proto zamítnuty.
2. Obdobný výrobek
(23)
Šetřením se prokázalo, že hliníkové radiátory vyráběné v ČLR a z této země vyvážené a hliníkové radiátory vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. VÝBĚR VZORKU
1. Výběr vzorku výrobců v Unii
(24)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(25)
V oznámení o zahájení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek tvořily čtyři společnosti vybrané z osmi výrobců v Unii, o nichž bylo před zahájením šetření známo, že vyrábějí obdobný výrobek, a to na základě objemu prodeje, velikosti a zeměpisného umístění v rámci Unie. Tyto společnosti představovaly 66 % celkové odhadované výroby v Unii v průběhu období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů ode dne zveřejnění oznámení o zahájení. Jedna ze zúčastněných stran požádala, aby se při výběru vzorku zohlednil též objem výroby. Bylo rozhodnuto vzorek odpovídajícím způsobem změnit. Žádná ze zúčastněných stran nevznesla námitky proti konečnému vzorku sestávajícímu ze čtyř společností.
2. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(26)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců.
(27)
Pouze tři dovozci, kteří nejsou ve spojení, poskytli požadované informace a souhlasili se spoluprací. Vzhledem k tomu, že dva z těchto dovozců nevykázali dovoz ani nákup dotčeného výrobku, se výběr vzorku již nepovažoval za nutný.
3. Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(28)
Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo všech osmnáct vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti vyvezly přibližně 5 milionů součástí (3), což je o něco méně než 50 % čínského vývozu na trh EU v období šetření. Na základě informací poskytnutých těmito stranami Komise vybrala vzorek dvou vyvážejících výrobců s největším objemem výroby, prodeje a vývozu, jež mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Na oba vyvážející výrobce, společnosti Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd. a Metal Group Co., Ltd., připadalo přibližně 62 % objemu prodeje všech osmnácti vyvážejících výrobců, kteří poskytli údaje pro výběr vzorku.
(29)
Jedna skupina vyvážejících výrobců (skupina Sira) zpochybnila své nezařazení do vzorku na základě skutečnosti, že vyrábí určitý druh radiátorů (výroba technologií průtlačného lisování) a její zařazení do vzorku by proto zvýšilo reprezentativnost vzorku. Avšak zařazení jedné zvláštní skupiny nebylo nutné, neboť původně vybraný vzorek již představoval více než 60 % vývozu vykázaného spolupracujícími společnostmi. Kromě toho není nezbytné, aby ve vzorku byly obsaženy všechny typy dotčeného výrobku. Žádost skupiny Sira o zařazení byla proto zamítnuta a původně vybraný vzorek byl potvrzen.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení
1.1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(31)
Oba vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali však pouze o individuální zacházení. Splnění kritérií pro zacházení jako v tržním hospodářství nebylo proto zjišťováno.
1.2. Individuální zacházení
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(33)
Oba vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o individuální zacházení. Jejich žádost byla přezkoumána. Šetření prokázalo, že společnosti zařazené do vzorku splnily veškeré podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(34)
Oběma vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku bylo proto přiznáno individuální zacházení.
2. Srovnatelná země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určí na základě cen na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(36)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR Rusko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(37)
Ohledně Ruska jako navrhované srovnatelné země nebyly vzneseny žádné připomínky. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jiné výrobce obdobného výrobku ze srovnatelné země navíc k těm, kteří byli uvedeni v podnětu v průběhu šetření.
(38)
Ze strany Ruska nebyla poskytnuta žádná spolupráce, přestože všichni známí ruští výrobci byli v průběhu šetření opakovaně kontaktováni a obdrželi dotazníky pro srovnatelnou zemi.
(39)
Komise se sama pokusila vyhledat další výrobce ze třetích zemí.
(40)
Byly proto zaslány dopisy a dotazníky všem známým výrobcům v dalších třetích zemích (tj. Turecku, Íránu, Chorvatsku, Indii, Jižní Africe a Švýcarsku). Avšak přes podniknuté kroky nakonec k žádné spolupráci nedošlo.
(41)
Jak je uvedeno v 38., 39. a 40. bodě odůvodnění, šetření neodhalilo žádnou třetí zemi s tržním hospodářstvím, která mohla být v řízení použita jakou srovnatelná země. V případě neexistence takové třetí země s tržním hospodářstvím se proto v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení předběžně došlo k závěru, že není možné určit běžnou hodnotu pro výrobce zařazené do vzorku na základě cen na domácím trhu nebo početně zjištěné běžné hodnoty v třetí zemi s tržním hospodářstvím, včetně Unie, a proto je nutné určit běžnou hodnotu na základě jiného přiměřeného základu, v tomto případě na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za obdobný výrobek v Unii. To se považovalo za vhodné vzhledem k nedostatečné spolupráci uvedené výše, ale rovněž s ohledem na velikost trhu EU, dovoz dotčeného výrobku a silnou vnitřní hospodářskou soutěž s uvedeným výrobkem na trhu EU.
3. Běžná hodnota
(42)
Vzhledem k tomu, že obě společnosti zařazené do vzorku nepožádaly o zacházení jako v tržním hospodářství, byla běžná hodnota pro všechny čínské vyvážející výrobce určena, jak je uvedeno v 41. bodě odůvodnění, na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za obdobný výrobek v Unii. Poté, co byly za základ pro stanovení běžné hodnoty zvoleny ceny zaplacené nebo které je třeba zaplatit v Unii, byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v provozovnách výrobců v Unii zařazených do vzorku a uvedených v 13. bodě odůvodnění.
(43)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v EU nezávislým odběratelům reprezentativní. Bylo zjištěno, že prodej v Unii uskutečněný výrobci obdobného výrobku v Unii je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
(44)
Komise poté zkoumala, zda tento prodej může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového prodeje v EU nezávislým odběratelům. Transakce v rámci prodeje v EU byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům, nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na trhu Unie v období šetření. Uvedená analýza prokázala, že prodej v EU určitých druhů výrobku byl ziskový, to znamená, že čistá jednotková prodejní cena byla vyšší než vypočtené jednotkové výrobní náklady.
(45)
Běžná hodnota každého druhu výrobku byla založena na skutečných prodejních cenách (ze závodu), pokud jde o ziskový prodej, a na vypočtené běžné hodnotě, pokud jde o neziskový prodej.
(46)
Běžná hodnota byla stanovena tak, že se k výrobním nákladům výrobního odvětví EU přičetly prodejní, správní a režijní náklady a zisk. Podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a zisk ve výši 4,43 % stanoveny na základě skutečných údajů, které výrobci v EU skutečně zaznamenali při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
4. Vývozní ceny
(47)
Jelikož vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě cen za dotčený výrobek skutečně zaplacených nebo cen, které je za něj třeba zaplatit.
5. Srovnání
(48)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Odpovídající úpravy nepřímých daní, nákladů na dopravu, pojištění, balení, manipulaci a úvěrových nákladů byly provedeny ve všech případech, kdy byly považovány za přiměřené, správné a podložené ověřenými podklady.
(49)
U jednoho z vyvážejících výrobců se ukázalo, že příslušná společnost nezařadila při použití dotazníkem požadovaného systému dotčený výrobek správně. Jedna z charakteristik dotčeného výrobku se týkala tepelného výkonu radiátorů. Příslušná společnost však nedisponovala důkazy, které by podpořily údaje o tepelném výkonu vyvážených modelů. Skutečně udaný tepelný výkon nebyl uveden správně a neodpovídal dalším charakteristikám, jako je hmotnost a rozměry. Proto bylo pro účely srovnání nutné použít pouze zbývající charakteristiky.
(50)
Když byl ke klasifikaci druhů výrobku použit systém PCN, byla u jednoho z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku zjištěna vysoká shoda. U druhého vyvážejícího výrobce však byla použita metoda podobnosti, neboť nebylo možné zjistit žádnou přímou shodu. V případě použití metody podobnosti byly dotčené straně sděleny podrobné informace.
6. Dumpingová rozpětí
(51)
Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení se dumpingové rozpětí zjišťovalo na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen a bylo vyjádřeno jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(52)
Výpočet váženého průměru těchto dvou dumpingových rozpětí byl proveden pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku.
(53)
Vzhledem k malé spolupráci ze strany ČLR (méně než 50 %) se považovalo za vhodné, aby se celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce v ČLR stanovilo na základě nejvíce dumpingové transakce s určitým odběratelem spolupracujících vývozců.
(54)
Stanovená prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:
Tabulka č. 1
Název společnosti
Status
Dumpingové rozpětí
Zhejiang Flyhigh
Individuální zacházení
23,0 %
Metal Group Co. Ltd.
Individuální zacházení
70,8 %
Jiné spolupracující společnosti
32,5 %
Celostátní dumpingové rozpětí
76,6 %
E. ÚJMA
1. Celková výroba v Unii
(55)
K zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po něm a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(56)
Hliníkové radiátory byly během období šetření vyráběny osmi výrobci v Unii. K zjištění celkové výroby v Unii během období šetření byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po něm.
(57)
Na tomto základě byla celková výroba v Unii, posuzovaná podle množství součástí, odhadnuta na přibližně 64 milionů součástí během období šetření. Vzhledem k tomu, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět, tvořili celkovou výrobu v Unii, představují tito výrobci výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou proto nazýváni „výrobní odvětví Unie“.
2. Spotřeba v Unii
(58)
Pro šetření nemohly být použity dovozní statistiky Eurostatu, neboť kódy KN, pod nimiž jsou uvedeny hliníkové radiátory, obsahují rovněž jiné výrobky z hliníku, např. elektrické radiátory.
(59)
Spotřeba v Unii byla proto stanovena na základě údajů obsažených v podnětu, které se týkaly zejména objemu prodeje v Unii uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie a dovozu ze strany vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto údaje byly prověřeny obdrženými odpověďmi na výběrové dotazníky a informacemi získanými a ověřenými v prostorách výrobců v Unii zařazených do vzorku a vyvážejících výrobců v ČLR.
(60)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka č. 2
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba Unie (v součástech)
46 000 000
40 500 000
39 000 000
44 246 066
Index (2009 = 100)
114
100
96
109
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(61)
Celková spotřeba na trhu EU se v průběhu posuzovaného období snížila o 3,8 %. V souladu s celosvětovými nepříznivými dopady finanční krize došlo v letech 2008-2009 k poklesu přibližně o 12 %, a poté o dalších 3,7 %. Od roku 2010 do období šetření se však spotřeba zvýšila o 13,5 %, ale nedosáhla počáteční úrovně z roku 2008. Tabulka č. 2 rovněž ukazuje, že od roku 2009 do období šetření se spotřeba zvýšila o 9 %.
3. Dovoz z dotčené země
(62)
Během posuzovaného období se dovoz z ČLR do Unie vyvíjel takto:
Tabulka č. 3
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z ČLR (v součástech)
6 000 000
7 000 000
8 000 000
10 616 576
Index (2009 = 100)
86
100
114
152
Podíl na trhu
13,0 %
17,3 %
20,5 %
24,0 %
Index (2009 = 100)
75
100
119
139
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(63)
Bez ohledu na vývoj spotřeby objem dovozu z ČLR v posuzované období výrazně narostl o 77 %. Tento nárůst byl nepřetržitý, nejvýraznější pak byl mezi rokem 2010 a obdobím šetření (zvýšení o 33 %). Podobně i podíl čínských vyvážejících výrobců na trhu vykazuje v posuzovaném období trvale rostoucí trend, kdy během období šetření dosahuje 24 % oproti 13 % v roce 2008. Uvedený nárůst by měl být posuzován v souvislosti s celkovým snížením spotřeby o 3,8 % v témže období.
3.1. Ceny dovozu a cenové podbízení
Tabulka č. 4
Dovoz z ČLR
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena (v EUR/součást)
4,06
3,25
4,07
4,02
Index (2009 = 100)
125
100
125
123
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(64)
Tabulka č. 4 ukazuje, že průměrná dovozní cena z ČLR se během posuzovaného období mírně snížila. Nejprve se mezi lety 2008 a 2009 značně snížila o 20 %, poté se mezi lety 2009 a 2010 zvýšila o 25 %. Ke konci posuzovaného období pak opět poklesla.
(65)
Z šetření rovněž vyplynulo, že dovozní ceny z ČLR byly setrvale nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie v posuzovaném období. Propad cen v roce 2009 se kryl s výrazným nárůstem čínského podílu na trhu EU, který stoupl z 13 % na 17,3 %, a trvající cenové podbízení vysvětluje nepřetržitý nárůst podílu čínských vyvážejících výrobců na trhu zejména mezi rokem 2009 a obdobím šetření.
(66)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých druhů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu spolupracujících čínských výrobců prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(67)
Toto cenové srovnání bylo provedeno podle druhu u transakcí na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na vážené průměrné rozpětí cenového podbízení 6,1 % ze strany čínských vyvážejících výrobců.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Předběžné poznámky
(68)
Jak je uvedeno v 24. a 25. bodě odůvodnění, byl za účelem posouzení možné podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku. Je třeba uvést, že jeden z výrobců v Unii zařazených do vzorku zahájil výrobu hliníkových radiátorů teprve v roce 2009. Za účelem konzistentní analýzy tendencí v posuzovaném období se považovalo za vhodné stanovit rok 2009 jako referenční rok pro přezkum újmy, tj. jako index 100. Pro úplnost byl na základě dostupných údajů stanoven rovněž index pro rok 2008.
(69)
Za účelem stanovení mikroukazatelů, jako jsou jednotkové ceny, jednotkové výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získávat kapitál a zásoby, byly čtyřmi výrobci v EU zařazenými do vzorku poskytnuty a ověřeny potřebné údaje. Index pro rok 2008 byl stanoven na základě údajů, které byly k dispozici pro tři výrobce působící v roce 2008 a byly srovnány s údaji o těchto třech výrobcích z roku 2009 (index 100).
(70)
Ke stanovení makroukazatelů, jako jsou výroba výrobního odvětví Unie, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu a zaměstnanost, byly použity údaje poskytnuté osmi výrobci hliníkových radiátorů v EU. Index pro rok 2008 byl stanoven na základě údajů, které byly k dispozici pro sedm výrobců působících v roce 2008 a byly srovnány s údaji o těchto sedmi výrobcích z roku 2009 (index 100).
(71)
V souvislosti s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnuje hodnocení hospodářské situace výrobního odvětví Unie během posuzovaného období posouzení všech hospodářských činitelů uvedených ve zmíněném článku.
4.2. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka č. 5
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (součásti)
55 533 555
60 057 377
64 100 484
Index (2009 = 100)
116
100
108
115
Objem výroby (součásti)
93 426 855
95 762 788
107 218 125
100
103
115
Index využití kapacity
70 %
59 %
63 %
60 %
Index (2009 = 100)
119
100
106
101
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(72)
K zjištění celkové výroby v Unii v posuzovaném období byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(73)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla. Zároveň se snížením poptávky v roce 2009 výroba prudce poklesla, načež vzrostla v roce 2010 během období šetření. I při nárůstu spotřeby o 9 % byla výroba mezi rokem 2009 a obdobím šetření poměrně stabilní. Výroba je rovněž závislá na vývozní činnosti výrobního odvětví EU, a ta byla během posuzovaného období významná.
(74)
Přestože spotřeba poklesla pouze mírně, využití kapacity se ze 70 % v roce 2008 snížilo na 60 % během období šetření. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření bylo poměrně stálé.
4.3. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka č. 6
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje (součásti)
40 000 000
33 500 000
31 000 000
33 629 490
Index (2009 = 100)
119
100
93
100
Podíl na trhu
87 %
82,7 %
79,5 %
76 %
Index (2009 = 100)
105
100
96
92
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(75)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 16 % a jeho podíl na trhu setrvale klesal z 87 % v roce 2008 na 76 % v průběhu období šetření. V roce 2009 se objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 16 % a to ztratilo tedy více než čtyři procentní body podílu na trhu. V roce 2010 se objem prodeje propadl o dalších 7 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se zmenšil z 82,7 % na 79,5 %. V období šetření, za zvyšující se spotřeby (nárůst o 13,5 %), došlo k dalšímu zmenšení podílu na trhu výrobního odvětví Unie na 76 %. Toto odvětví nemohlo tedy využít rostoucí spotřebu a získat zpět část podílu na trhu, který ztratilo.
4.4. Růst
(76)
V průběhu posuzovaného období se ukázalo, že spotřeba v Unii mírně poklesla o 3,8 %, přičemž se ve stejném období objem prodeje výrazně snížil o 15,9 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu o 12,6 %. Zároveň se v posuzovaném období značně zvýšil dovoz z ČLR, a to o 76,9 %. V důsledku toho se během téhož období zmenšil podíl výrobního odvětví Unie na trhu, a to o 11 procentních bodů.
4.5. Zaměstnanost
Tabulka č. 7
2008
2009
2010
Období šetření
Počet zaměstnanců
1 598
1 642
1 641
Index (2009 = 100)
102
100
103
103
Produktivita (v jednotkách/zaměstnanec)
Index (2009 = 100)
114
100
105
112
Zdroj: údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(77)
Počet zaměstnanců v posuzovaném období mírně vzrostl, což však vedlo k poklesu výroby. Je však třeba poznamenat, že vzrůstající tendence, pokud jde o zaměstnanost, je výhradně důsledkem toho, že jedna ze společností zařazených do vzorku, konkrétně nejmenší ze společností ve vzorku, zahájila výrobu v roce 2009. V opačném případě by zaměstnanost vykazovala negativní vývoj.
(78)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, v posuzovaném období mírně klesla. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009, načež se až do období šetření zvyšovala, nedosáhla však své počáteční úrovně. Mezi rokem 2009 a obdobím šetření produktivita vzrostla o 12 %.
4.6. Průměrné jednotkové ceny v Unii a výrobní náklady
Tabulka č. 8
2008
2009
2010
Období šetření
Cena jednotky v EU pro nezávislé odběratele
(EUR/součást)
5,31
5,47
5,62
Index (2009 = 100)
113
100
103
106
Jednotkové výrobní náklady (EUR/součást)
4,92
5,34
5,61
Index (2009 = 100)
113
100
109
114
Zdroj: odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(79)
Vývoj průměrných prodejních cen zaznamenal v posuzovaném období výrazný pokles o 6 %. Od roku 2009 do období šetření se ceny zvedly o 6 %, zároveň se zvýšením spotřeby a zlepšením situace na trhu, nedosáhly však výše z roku 2008.
(80)
Současně se v posuzovaném období mírně snížily poměrné výrobní a prodejní náklady na obdobný výrobek, výrobní odvětví Unie však v roce 2010 a v období šetření nadále nebylo ziskové. V roce 2009 se náklady snížily o 11,5 %, což ovlivnilo snížení prodejních cen o 11,5 % v roce 2010 a v období šetření, poté výrobní odvětví Unie zaznamenalo strmý růst nákladů a mohlo pouze mírně zvýšit ceny k pokrytí mimořádných nákladů. Tento vývoj vedl k dalšímu snížení ziskovosti a ke zmenšení podílu na trhu, neboť ceny účtované výrobním odvětvím Unie byly setrvale vyšší než čínské dovozní ceny.
4.7. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka č. 9
2008
2009
2010
Období šetření
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
7,4 %
7,5 %
2,4 %
0,2 %
Index (2009 = 100)
99
100
32
2
Peněžní tok
27 712 871
14 228 145
843 570
Index (2009 = 100)
112
100
51
3
Investice (EUR)
25 404 161
15 476 164
12 072 057
8 945 470
Index (2009 = 100)
165
100
78
58
Návratnost investic
36 %
49 %
21 %
2 %
Index (2009 = 100)
73
100
43
4
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(81)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období a rovněž od roku 2009 do období šetření se ziskovost výrobního odvětví Unie výrazně snížila, a to téměř až na samou svou hranici.
(82)
Trend zaznamenaný u peněžního toku, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, odrážel do velké míry negativní vývoj ziskovosti. Nejnižší úrovně bylo dosaženo v období šetření. Obdobně i návratnost investic klesla z 36 % v roce 2008 na 2 % v období šetření.
(83)
Uvedený vývoj ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic v posuzovaném období snížil schopnost výrobního odvětví Unie investovat do svých činností a ohrozil jeho rozvoj. Na počátku posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie dařilo významně investovat a modernizovat strojní zařízení, a tak vyrábět efektivněji, poté se však investice trvale snižovaly, až ve zbytku posuzovaného období snížení dosáhlo 64,7 %.
4.8. Zásoby
Tabulka č. 10
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob ve výrobním odvětví Unie Index (2009 = 100)
137
100
131
299
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(84)
Stav zásob výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku během posuzovaného období značně vzrostl V roce 2009 se úroveň konečného stavu zásob snížila o 27 %; následně se v roce 2010 zvýšila o 30,8 % a v období šetření o 128,4 %.
5. Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(85)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí jsou podstatně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho cenám není možné považovat dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh EU za zanedbatelný.
6. Závěr ohledně újmy
(86)
Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie během posuzovaného odvětví zhoršila, nebo se nevyvíjela v souladu se spotřebou. To se týká především období od roku 2009 do konce období šetření.
(87)
V posuzovaném období v souvislosti s klesající spotřebou nepřetržitě a výrazně rostl dovoz z ČLR. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie celkem o 16 % a jeho podíl na trhu se z 87 % v roce 2008 propadl na 76 % v období šetření. Přestože se spotřeba od roku 2009 do období šetření zvýšila o 9 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se i nadále zmenšoval. Vzhledem k expanzi dumpingového dovozu z ČLR na trh EU se výrobnímu odvětví Unie nezdařilo opět nabýt podílu na trhu, který ztratilo. Levný dumpingový dovoz v posuzovaném období nepřetržitě rostl, doprovázen setrvalým podbízením ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie.
(88)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál a investovat.
(89)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(90)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Dále byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby se zajistilo, že jakákoli újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(91)
Šetření prokázalo, že se spotřeba v Unii během posuzovaného období snížila o 3,8 % a objem dumpingového dovozu z ČLR výrazně vzrostl o přibližně 77 %, přičemž podíl tohoto dovozu na trhu rovněž vzrostl, a to z 13 % v roce 2008 na 24 % v období šetření. Zároveň klesl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 16 % a zmenšil se jeho podíl na trhu, a to z 87 % v roce 2008 na 76 % v období šetření.
(92)
Od roku 2009 do období šetření se spotřeba v Unii zvýšila o 9 %, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se však opět zmenšil, a to na rozdíl od ročního nárůstu dumpingového dovozu z ČLR o 52 % v uvedeném období.
(93)
S ohledem na silný tlak na ceny je třeba zdůraznit, že v roce 2009 klesly průměrné dovozní ceny z ČLR o 20 %, což přinutilo výrobní odvětví Unie výrazně snížit své prodejní ceny o přibližně 11,5 %. V roce 2010 a během období šetření se z důvodu zvýšení nákladů výrobní odvětví Unie pokusilo zvýšit své ceny. Tento vývoj vedl k další ztrátě podílu na trhu, neboť ceny účtované výrobním odvětvím Unie byly setrvale vyšší než ceny dumpingového dovozu z ČLR. Tento stav vedl zejména k výraznému zhoršení, pokud jde o ziskovost, objem prodeje a podíl výrobního odvětví Unie na trhu.
(94)
V posuzovaném období se ceny dumpingového dovozu z ČLR snížily. Přestože se ceny dovozu z ČLR od roku 2009 do období šetření zvýšily o 23 %, zůstávaly během posuzovaného období a zejména v průběhu období šetření setrvale nižší než prodejní ceny účtované výrobním odvětvím Unie, a tak se na trhu Unie udržovaly na stejné úrovni.
(95)
Z výše uvedeného vyplývá, že výrazný nárůst dumpingového dovozu z ČLR, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení, byl určující pro podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie, což se odráží zejména v jeho špatné finanční situaci, poklesu objemu prodeje a podílu na trhu a zhoršení většiny ukazatelů újmy.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(96)
Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, pro šetření nemohly být použity dovozní statistiky Eurostatu, neboť kódy KN, pod nimiž jsou uvedeny hliníkové radiátory, jejich součásti a díly, obsahují všechny druhy výrobků z hliníku. Jelikož nebyly k dispozici žádné další spolehlivé informace, byl na základě podnětu vyvozen závěr, že kromě ČLR neexistuje žádná další země, která není členem Evropské unie, která během posuzovaného období vyráběla a vyvážela hliníkové radiátory do EU.
3.2. Hospodářská krize
(97)
Hospodářská krize částečně vysvětluje snížení spotřeby v Unii zejména v roce 2009 a 2010. Je však třeba uvést, že v situaci, kdy se snižovala spotřeba v posuzovaném období, a v situaci, kdy se mezi rokem 2009 a obdobím šetření spotřeba zvyšovala, objem dumpingového dovozu z ČLR za ceny, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie vykazovaly cenové podbízení, na trhu Unie stále rostl.
(98)
Výsledky levného dumpingového dovozu kontrastují s výsledky výrobního odvětví Unie. Šetření skutečně ukázalo, že přestože se spotřeba v Unii od roku 2009 do období šetření zvýšila v souvislosti s všeobecným hospodářským oživením, podíl výrobního odvětví Unie na trhu nadále klesal. Přestože objem produkce se spíše zvyšoval, část nadvýroby bylo nutné ponechat jako zásoby.
(99)
Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a prudkého nárůstu dovozu dumpingových výrobků by se výrobní odvětví Unie mohlo potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Výsledky šetření však jednoznačně ukazují, že dumpingový dovoz z ČLR prohloubil účinky hospodářského propadu. Výrobní odvětví Unie se nevzpamatovalo ani v období všeobecného hospodářského oživení a nemohlo vykázat svůj původní objem prodeje a získat zpět podíl na trhu, který ztratilo během posuzovaného období.
(100)
Přestože tedy není vyloučeno, že hospodářská krize mohla celkově přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze její dopad považovat za takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, která byla tomuto výrobnímu odvětví způsobena.
3.3. Vývoj výrobních nákladů výrobního odvětví Unie
(101)
Šetřením se prokázalo, že náklady na výrobu hliníkových radiátorů jsou v přímé souvislosti s vývojem cen hliníku, což je hlavní surovina pro výrobu tohoto výrobku. Přestože se, jak ukazuje tabulka č. 8 výše, výrobní náklady v roce 2009 výrazně snížily, prodejní ceny se snižovaly stejným tempem. V roce 2010 a v období šetření náklady stouply více než prodejní ceny, a proto ve výrobním odvětví Unie nedošlo k oživení, zejména pokud jde o ziskovost. K tomu došlo v době, kdy dovozní ceny výrobku dováženého z ČLR v porovnání s cenami účtovanými výrobním odvětvím Unie setrvale vykazovaly podbízení.
(102)
V tržním hospodářství by bylo možné očekávat, že se ceny na trhu budou pravidelně přizpůsobovat tak, aby zohledňovaly vývoj různých složek výrobních nákladů. K tomu však nedošlo. Šetření potvrdilo, že dumpingový dovoz z ČLR, podbízivý ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie, nadále stlačoval ceny na trhu Unie, a tak zabránil tomuto výrobnímu odvětví, aby si udrželo svůj podíl na trhu a upravovalo ceny tak, aby mohlo pokrývat své náklady a dosahovat přiměřené úrovně zisku, a to zejména v období šetření.
(103)
Nárůst cen surovin proto nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie zejména v období šetření.
3.4. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
Tabulka č. 11
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu v součástech
18 280 847
20 245 515
17 242 607
Index (2009 = 100)
126
100
111
94
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(104)
Vývozní činnost výrobního odvětví Unie představovala v posuzovaném období významný podíl jeho obchodních činností. Hlavním cílem vývozu výrobního odvětví Unie byly zejména trhy v Rusku a dalších zemích východní Evropy, kde měly prodávané výrobky poměrně nižší kvalitu, a proto byly levnější než radiátory prodávané na trhu Unie.
(105)
Výše uvedená tabulka ukazuje, že vývozní obrat výrobního odvětví Unie v posuzovaném období poklesl. Jak naznačují dostupné informace, lze tuto situaci částečně vysvětlit tak, že na těchto vývozních trzích byl rovněž přítomen rostoucí objem vývozu hliníkových radiátorů z ČLR.
(106)
Je nicméně zřejmé, že uvedená vývozní činnost umožnila výrobnímu odvětví Unie dosáhnout úspor z rozsahu a tím snížit celkové výrobní náklady. Lze proto oprávněně uvažovat o tom, že vývozní činnost výrobního odvětví Unie nemohla být potenciální příčinou podstatné újmy, která byla tomuto odvětví způsobena zejména v období šetření. Ať měl pokles vývozního prodeje na výrobní odvětví Unie jakkoli negativní dopad, nebyl takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi uvedenou újmou a levným dumpingovým dovozem z ČLR.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(107)
Z výše uvedené analýzy vyplývá, že v posuzovaném období a od roku 2009 do období šetření došlo k podstatnému nárůstu objemu dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu. Bylo zjištěno, že ceny v rámci tohoto dovozu byly trvale podbízivé ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, zejména v období šetření.
(108)
Uvedený růst objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu byl setrvalý a probíhal současně s negativním vývojem hospodářské situace výrobního odvětví Unie. Tato situace se zhoršila v období šetření, kdy výrobní odvětví Unie nemohlo opět získat ztracený podíl na trhu a být znovu ziskové a kdy ostatní finanční ukazatele, jako peněžní tok a návratnost investic, dosáhly nejnižších hodnot.
(109)
Analýza ostatních známých činitelů, včetně hospodářské krize, ukazuje, že negativní dopad těchto činitelů není natolik významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie.
(110)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového vývozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že vývoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
G. ZÁJEM UNIE
1. Předběžné poznámky
(111)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(112)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období záporný trend. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení situace výrobního odvětví Unie jako nevyhnutelné.
(113)
Očekává se, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví účinné obchodní podmínky na trhu Unie a výrobnímu odvětví Unie umožní přizpůsobit ceny výrobku, který je předmětem šetření, tak, aby zohledňovaly náklady různých složek a podmínky na trhu. Lze rovněž očekávat, že uložení prozatímních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie získat zpět alespoň část podílu na trhu, o nějž přišlo v průběhu posuzovaného období, což bude mít další kladný dopad na jeho ziskovost a celkovou finanční situaci.
(114)
Pokud by opatření uložena nebyla, lze očekávat, že by došlo k další ztrátě podílu na trhu a že by výrobní odvětví Unie zůstalo i nadále ztrátové. To by bylo ze střednědobého a dlouhodobého hlediska neudržitelné. Vzhledem k vzniklým ztrátám a k vysoké úrovni investic do výroby na začátku posuzovaného období se dá očekávat, že by v případě neuložení opatření většina výrobců v Unii nemohla své investice získat zpět.
(115)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení vyrovnávacích cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem uživatelů a dovozců
(116)
Uživatelé v rámci tohoto šetření nespolupracovali.
(117)
Pokud jde o dovozce, v rámci tohoto šetření spolupracoval pouze jediný dovozce, působící v Polsku, který vyplnil dotazník a umožnil inspekci na místě. Tento dovozce utrpěl v souvislosti s dotčeným výrobkem v období šetření drobné ztráty. Činnosti spojené s dotčeným výrobkem jsou však poměrně skromné ve srovnání s veškerými činnostmi této společnosti. Je proto pravděpodobné, že uložení opatření by nemělo závažný dopad na její celkový zisk.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(118)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.
H. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(119)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy, kterou výrobnímu odvětví Unie způsobuje dumpingový dovoz.
(120)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, aniž by přitom byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(121)
Při výpočtu výše cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého mohou přiměřeně dosáhnout výrobci ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by bylo možné dosáhnout, pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu, by měl vycházet z průměrného ziskového rozpětí před zdaněním dosahovaného výrobci v Unii v roce 2008. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 7,4 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(122)
Na tomto základě byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Unie. K ceně nepůsobící újmu se dospělo úpravou prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené v průběhu období šetření a připočtením zmíněného ziskového rozpětí.
(123)
Nezbytné zvýšení ceny pak bylo určeno na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s cenou výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie v období šetření nepůsobící újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento průměrné celkové hodnoty CIF dovozu.
2. Prozatímní opatření
(124)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(125)
Na základě výše uvedených skutečností byly sazby antidumpingového cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a dumpingového rozpětí. Navrhované antidumpingové clo se proto stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
23,0 %
12,6 %
12,6 %
Metal Group Co. Ltd.
70,8 %
56,2 %
56,2 %
Jiné spolupracující společnosti
32,5 %
21,2 %
21,2 %
Celostátní dumpingové rozpětí
76,6 %
61,4 %
61,4 %
(126)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z ČLR a vyráběných těmito společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právními subjekty. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(127)
Všechny stížnosti požadující použití těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu právnické osoby nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být adresovány Komisi (4) bezodkladně se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakoukoli změnu činností společnosti spojených s výrobou, tuzemským obchodem a vývozem související např. se změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
I. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(128)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení konečného cla mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz hliníkových radiátorů a součástí a dílů smontovaných do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, kromě radiátorů elektrického typu a jejich součástí a dílů, v současnosti kódů KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 90, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90 (doplňkové kódy TARIC 7615101010, 7615109010, 7616991091, 7616999001 a 7616999091), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd
12,6
B272
Metal Group Co. Ltd.
56,2
B273
Jinyun Shengda Industry Co., Ltd..
21,2
B274
Ningbo Ephriam Radiator Equipment Co.,Ltd
21,2
B275
Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd
21,2
B276
Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co. Ltd.
21,2
B277
Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.
21,2
B278
Sira (Tianjin) Aluminium Products Co., Ltd
21,2
B279
Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co., Ltd.
21,2
B280
Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd
21,2
B281
Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.
21,2
B282
Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co.,Ltd
21,2
B283
Zhejiang Botai Tools Co., Ltd
21,2
B284
Zhejiang East Industry Co., Ltd
21,2
B285
Zhejiang Guangying Machinery Co.,Ltd
21,2
B286
Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.
21,2
B287
Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.
21,2
B288
Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd
21,2
B289
Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.
21,2
B290
Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd
21,2
B291
Všechny ostatní společnosti
61,4
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2012.