KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 223/2012
af 14. marts 2012
om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 om gødninger med henblik på tilpasning af dennes bilag I og IV til den tekniske udvikling
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 af 13. oktober 2003 om gødninger (1), særlig artikel 31, stk. 1 og 3, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 2003/2003 må en gødning, der tilhører en af typerne i forordningens bilag I, og som opfylder forordningens bestemmelser, betegnes "EF-gødning".
(2)
De typer gødning, der er anført i bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003, omfatter nogle typer, der kun må sælges i form af fint pulver, og andre typer, der også må sælges i form af suspensioner. Gødning i form af suspensioner udgør en mindre sundhedsfare for landbrugerne, når den anvendes under forhold, hvor brugen af fint pulver ville medføre indånding af støv. For at reducere landbrugernes eksponering for støv, bør muligheden for at anvende suspensioner udvides til at omfatte gødningstyper med manganmikronæringsstoffer, og den vifte af bestanddele, der er tilladt i allerede eksisterende bor- og kobbergødningssuspensioner, bør også udvides.
(3)
I forordning (EF) nr. 2003/2003 tages der højde for anvendelsen af kompleksdannere som bestanddele i mikronæringsstofgødninger. Endnu har ingen sådanne gødninger imidlertid fået betegnelsen "EF-gødning", fordi der endnu ikke er fastlagt en fortegnelse over godkendte kompleksdannere i bilag I til nævnte forordning, og fordi der ikke findes typebetegnelser for gødninger indeholdende kompleksdannere. I betragtning af at egnede kompleksdannere (ligninsulfonsyresalte - herefter benævnt "LS") er tilgængelige, bør disse tilføjes til listen over godkendte kompleksdannere, og der bør udarbejdes tilsvarende typebetegnelser. Eksisterende typebetegnelser for gødningsopløsninger bør også tilpasses for at muliggøre brugen af kompleksdannere, men ingen opløsning bør indeholde mere end én kompleksdanner, for derved at gøre den officielle kontrol lettere.
(4)
De nye regler for mikronæringsstofopløsninger og -suspensioner kræver en ny mærkning af disse gødningstyper. Gødninger mærket efter de gamle regler vil dog fortsat være på lager i et vist tidsrum. Fabrikanterne bør derfor gives tilstrækkelig tid til at udarbejde ny mærkning og afsætte alle de eksisterende lagre.
(5)
Forordning (EF) nr. 2003/2003 giver et sæt regler for mærkning af blandinger af mikronæringsstofgødninger, men indeholder i bilag I ingen bestemmelser om de tilsvarende typebetegnelser. Med forordning (EU) nr. 137/2011 blev tabel E.2.4 indført i punkt E.2 i bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003, og den indeholder de tilsvarende typebetegnelser samt klarere regler for blandinger af mikronæringsstofgødning. Tabel E.2.4 kræver imidlertid nogle mærkningsoplysninger, som i visse tilfælde ikke ville være i overensstemmelse med kravene i artikel 6, stk. 6, og artikel 23, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2003/2003. Tabel E.2.4 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. Der bør indrømmes en overgangsperiode for at give de erhvervsdrivende mulighed for at tilpasse sig til de nye regler og afsætte deres lagre af blandinger af mikronæringsstofgødninger.
(6)
N,N'-di(2-hydroxybenzyl)ethylendiamin-N,N'-eddikesyre (herefter benævnt "HBED") er en organisk chelatdanner for mikronæringsstoffer. Nærmere bestemt anvendes jern chelateret med HBED til at afhjælpe jernmangel og bekæmpe jernklorose i en lang række forskellige frugttræer. Bekæmpelsen af jernklorose og dens symptomer sikrer grønt løv, god vækst og modning af frugterne. Den jernchelaterede form for HBED er blevet godkendt i Polen uden nogen skade for miljøet. HBED bør derfor tilføjes listen over godkendte organiske chelatdannere til mikronæringsstoffer i bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003. Det vil imidlertid være hensigtsmæssigt at indføre en overgangsperiode, så HBED godkendes efter offentliggørelse af den tilsvarende EN-standard.
(7)
Dicyandiamid/1,2,4 triazol (herefter benævnt "DCD/TZ") og 1,2,4 triazol/3-methylpyrazol (herefter benævnt "TZ/MP") er nitrifikationshæmmere, som anvendes i kombination med gødninger, der indeholder næringsstoffet kvælstof i form af urea og/eller ammoniumsalte. Disse hæmstoffer forlænger den tid, som kvælstoffet er til rådighed for afgrøderne, reducerer udvaskningen af kvælstof og reducerer afgivelsen af nitrogenoxid til atmosfæren.
(8)
N-(2-nitrophenyl)phosphortriamid (herefter benævnt "2-NPT") er en ureasehæmmer designet til kvælstofgødninger med ureaindhold for at gøre mere kvælstof tilgængeligt for planter, samtidig med at afgivelsen af ammoniak til atmosfæren reduceres.
(9)
DCD/TZ, TZ/MP og 2-NPT er blevet anvendt i Tyskland, og DCD/TZ og TZ/MP er blevet anvendt i Tjekkiet i mange år, og der har de vist sig at være effektive og uden risici for miljøet. DCD/TZ, TZ/MP og 2-NPT bør derfor tilføjes til listen over godkendte nitrifikations- og ureasehæmmere i bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003 for i større grad at gøre dem tilgængelige for landbrugere i hele Unionen.
(10)
I henhold til forordning (EF) nr. 2003/2003 skal EF-gødninger kontrolleres ved anvendelse af de prøvetagnings- og analysemetoder, der er beskrevet i bilag IV til nævnte forordning. Nogle af disse metoder er imidlertid ikke internationalt anerkendte og bør erstattes af EN-standarder, der for nyligt er blevet udarbejdet af Den Europæiske Standardiseringsorganisation.
(11)
EN-standarder valideres normalt ved hjælp af en sammenligning mellem forskellige laboratorier for at kvantificere de analytiske metoders reproducerbarhed og repeterbarhed. Der bør derfor foretages en skelnen mellem validerede EN-standarder og ikke-validerede metoder for at identificere de EN-standarder, for hvilke der er påvist en statistisk pålidelighed.
(12)
For at forenkle lovgivningen og lette fremtidige revisioner af den bør hele teksten til de analytiske metoder i bilag IV til forordning (EF) nr. 2003/2003 erstattes med henvisninger til EN-standarderne, der offentliggøres af Den Europæiske Standardiseringsorganisation.
(13)
Forordning (EF) nr. 2003/2003 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(14)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 32 i forordning (EF) nr. 2003/2003 -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Ændringer
1. Bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003 ændres som angivet i bilag I til denne forordning.
2. Bilag IV til forordning (EF) nr. 2003/2003 ændres som angivet i bilag II til denne forordning.
Artikel 2
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Punkt 1a), b) i), c) i), c) ii), d) i), e) i), f) i) og punkt 2 i bilag I finder anvendelse fra 4.april 2013.
Punkt 3, nr. 11, i bilag I finder anvendelse fra 4. juli 2012
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 14. marts 2012.
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 223/2012
ze dne 14. března 2012,
kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 o hnojivech za účelem přizpůsobení příloh I a IV technickému pokroku
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 ze dne 13. října 2003 o hnojivech (1), a zejména na čl. 31 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 3 nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví, že hnojivo, které patří k některému z typů hnojiv uvedených v příloze I daného nařízení a splňuje podmínky stanovené v uvedeném nařízení, může být označeno jako „hnojivo ES“.
(2)
Některé typy hnojiv uvedené v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003 mohou být prodávány pouze ve formě jemného prášku, jiné mohou být prodávány také ve formě suspenze. Hnojiva ve formě suspenze znamenají pro zdraví zemědělců nižší riziko, jestliže jsou používána za podmínek, za kterých by používání jemného prášku mohlo vést k inhalaci prachu. Aby byla snížena expozice zemědělců prachu, měla by být možnost používat suspenze rozšířena na typy manganových hnojiv se stopovými živinami a dále by mělo být zvýšeno množství povolených složek ve stávajících hnojivech ve formě suspenze na bázi boru a mědi.
(3)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 předpokládá používání komplexotvorných činidel jako složek hnojiv se stopovými živinami. Žádná taková hnojiva však nebyla označena jako hnojiva ES, protože v příloze I uvedeného nařízení nebyl zatím vytvořen seznam povolených komplexotvorných činidel a protože pro hnojiva obsahující komplexotvorná činidla neexistují označení typu. Vzhledem k tomu, že v současnosti jsou k dispozici vhodná komplexotvorná činidla (soli kyseliny lignosulfonové - dále jen „LS“), měla by tato činidla být doplněna na seznam povolených komplexotvorných činidel a měla by být vytvořena odpovídající označení typu. Stávající označení typu roztokových hnojiv by měla být rovněž upravena, aby umožnila používání komplexotvorných činidel, každý takový roztok by však měl obsahovat nejvýše jedno komplexotvorné činidlo za účelem usnadnění úředních kontrol.
(4)
Nová pravidla pro roztoky a suspenze se stopovými živinami vyžadují změny v označování takových typů hnojiv. Hnojiva označená podle starých pravidel však zůstanou ještě po nějakou dobu na skladech. Výrobcům by proto měla být poskytnuta dostatečná lhůta na přípravu nových označení a prodej stávajících zásob.
(5)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví soubor pravidel pro označování směsí hnojiv se stopovými živinami, ale v příloze I neuvádí odpovídající označení typu. Nařízení (EU) č. 137/2011 zavedlo do přílohy I oddílu E.2 nařízení (ES) č. 2003/2003 tabulku E.2.4, která obsahuje odpovídající označení typu a jasnější pravidla pro směsi hnojiv se stopovými živinami. Tabulka E.2.4 ale vyžaduje, aby při označování byly uváděny určité údaje, což by v některých případech nebylo ve shodě s ustanoveními čl. 6 odst. 6 a čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003. Tabulka E.2.4 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. Hospodářským subjektům by mělo být poskytnuto přechodné období, aby měly možnost se přizpůsobit novým pravidlům a vyprodat svoje zásoby směsí hnojiv se stopovými živinami.
(6)
N,N'-di(2-hydroxybenzyl)ethylendiamin-N,N'-dioctová kyselina (dále jen „HBED“) je organické chelátotvorné činidlo pro stopové živiny. Železo chelátované pomocí HBED se používá k nápravě nedostatku železa a odstranění chlorózy u řady ovocných stromů. Odstranění chlorózy a jejích symptomů napomáhá rozvoji olistění, dobrému růstu a vývoji ovoce. Forma železa chelátovaná pomocí HBED byla povolena v Polsku, aniž by došlo k jakýmkoliv negativním vlivům na životní prostředí. HBED by proto měla být doplněna na seznam povolených organických chelátotvorných činidel pro stopové živiny v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003. Je nicméně vhodné stanovit přechodné období, aby HBED byla povolena po zveřejnění odpovídající normy EN.
(7)
Dikyandiamid/1,2,4-triazol (dále jen „DCD/TZ“) a 1,2,4-triazol/3-methylpyrazol (dále jen „TZ/MP“) jsou inhibitory nitrifikace, které jsou používány v kombinaci s hnojivy, která obsahují nutriční dusík v močovinové formě a/nebo ve formě amonných solí. Tyto inhibitory prodlužují dobu dostupnosti dusíku plodinám, omezují vyluhování dusičnanů a snižují emise oxidu dusného do atmosféry.
(8)
Triamid kyseliny N-(2-nitrofenyl)fosforečné (dále jen „2-NPT“) je inhibitor ureázy určený pro dusíkatá hnojiva s obsahem močoviny, který zvyšuje dostupnost dusíku pro rostliny a snižuje emise amoniaku do atmosféry.
(9)
DCD/TZ, TZ/MP a 2-NPT jsou používány v Německu a DCD/TZ a TZ/MP v České republice po mnoho let a zde se prokázalo, že jsou účinné a nepředstavují žádné riziko pro životní prostředí. DCD/TZ, TZ/MP a 2-NPT by proto měly být doplněny na seznam povolených inhibitorů nitrifikace a ureázy v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003, aby se tak zlepšila jejich dostupnost pro zemědělce v Unii.
(10)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 požaduje kontrolu hnojiv ES metodami odběru vzorků a analýzy popsanými v příloze IV uvedeného nařízení. Některé z těchto metod ale nejsou mezinárodně uznávány a měly by být nahrazeny normami EN, které byly nedávno vypracovány Evropským výborem pro normalizaci.
(11)
Normy EN jsou obvykle validovány pomocí mezilaboratorních srovnání, aby bylo možno kvantifikovat reprodukovatelnost a opakovatelnost analytických metod. Mělo by se proto rozlišovat mezi validovanými normami EN a nevalidovanými metodami, aby se určily normy EN, které prokázaly svoji statistickou spolehlivost.
(12)
V zájmu zjednodušení právních předpisů a usnadnění budoucích revizí je vhodné nahradit úplné znění analytických metod v příloze IV nařízení (ES) č. 2003/2003 odkazy na normy EN zveřejněné Evropským výborem pro normalizaci.
(13)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(14)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 32 nařízení (ES) č. 2003/2003,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny
1. Příloha I nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
2. Příloha IV nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
Článek 2
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Bod 1 písm. a), písm. b) podbod i), písm. c) podbody i) a ii), písm. d) podbod i), písm. e) podbod i), písm. f) podbod i) a bod 2 přílohy I se použijí ode dne 4. dubna 2013.
Příloha I bod 3 položka 11 se použije se ode dne 4. července 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 14. března 2012.