KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 677/2011
af 7. juli 2011
om detaljerede bestemmelser for gennemførelsen af netfunktioner for lufttrafikstyring (ATM) og om ændring af forordning (EU) nr. 691/2010
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (»rammeforordningen«) (1), særlig artikel 11,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 551/2004 af 10. marts 2004 om organisation og udnyttelse af det fælles europæiske luftrum (»luftrumsforordningen«) (2), særlig artikel 6, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Forordning (EF) nr. 551/2004 har til formål at understøtte konceptet om et gradvist mere integreret operativt luftrum som led i den fælles transportpolitik og at fastlægge fælles procedurer for udformning, planlægning og styring, så lufttrafikstyringen kan foregå effektivt og sikkert. Netfunktionerne er beregnet på at støtte initiativer på nationalt plan og i funktionelle luftrumsblokke.
(2)
Netfunktionerne bør være en forsyningspligtydelse, der leveres til det europæiske luftfartsnet og bidrager til en bæredygtig udvikling af lufttransportsystemet ved at sikre den krævede ydelse, kompatibilitet og koordinering af aktiviteterne, herunder for at sikre den optimale anvendelse af sparsomme ressourcer.
(3)
Udformningen af det europæiske rutenet og koordineringen af sparsomme ressourcer, jf. forordning (EF) nr. 551/2004, berører ikke medlemsstaternes suverænitet over deres luftrum og medlemsstaternes krav vedrørende den offentlige orden, den offentlige sikkerhed og forsvarsanliggender, jf. forordning (EF) nr. 549/2004.
(4)
Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 676/2002/EF af 7. marts 2002 om et frekvenspolitisk regelsæt i Det Europæiske Fællesskab (frekvenspolitikbeslutningen) (3) skaber en politisk og juridisk ramme for dette område.
(5)
Der oprettes et upartisk og ansvarligt organ (netadministratoren), der skal udføre de opgaver, der er nødvendige for udøvelsen af netfunktionerne, jf. forordning (EF) nr. 551/2004.
(6)
Det europæiske rutenet bør udformes med henblik på at optimere ruterne ud fra et gate til gate-perspektiv i alle faser af flyvningen under særlig hensyntagen til flyvningernes effektivitet og miljøaspekter.
(7)
Arbejdet inden for Organisationen for International Civil Luftfart (ICAO) og Eurocontrol med udformning af ruter og forvaltning af frekvenser og transponderkoder til sekundære overvågningsradarer (SSR) anerkendes og skal anvendes som grundlag for optimering og drift af nettet på EU-niveau.
(8)
Medlemsstaternes forpligtelser over for ICAO med hensyn til ruteudformning og forvaltning af SSR-transponderkoder skal overholdes og gennemføres mere effektivt for netværket, idet koordinering og bistand varetages af netadministratoren.
(9)
Tildelingen af frekvenser sker inden for Den Internationale Telekommunikationsunion (ITU). Medlemsstaterne har et ansvar for at fremhæve behovene hos den civile luftfart og derefter anvende de ressourcer, der er bevilget til lufttrafikken i almindelighed, optimalt.
(10)
ICAO har udviklet vejledninger, der er relevante for SSR-transponderkode- og radiofrekvensfunktionerne og driver et system til registrering af frekvenstildelingerne til lufttrafik i almindelighed i ICAO's Europa-region, som i øjeblikket forvaltes af Eurocontrol.
(11)
I henhold til forordning (EF) nr. 551/2004 skal der vedtages detaljerede gennemførelsesbestemmelser for at koordinere og harmonisere processer og procedurer med henblik på at forbedre effektiviteten af frekvensforvaltningen inden for luftfarten og en central funktion til koordinering af hurtig identifikation og afhjælpning af frekvensbehov for at understøtte nettets udformning og drift.
(12)
Eftersom lufttrafikregulering (ATFM) er en integrerende del af nettets funktioner, er der behov for en hensigtsmæssig henvisning til Kommissionens forordning (EU) nr. 255/2010 af 25. marts 2010 om fælles regler for lufttrafikregulering (4).
(13)
Idet netforvaltningens effektivitet afhænger af, at netfunktionerne kan tages i brug øjeblikkelig, har medlemsstaterne allerede overdraget driften af ATFM til Eurocontrol.
(14)
Det er gavnligt at lade et enkelt organ koordinere de forskellige netfunktioner med henblik på at udvikle konsekvente kort- og langsigtede optimeringsløsninger på netniveau i henhold til præstationsmålene. Men netfunktionerne bør leveres af netadministratoren og på medlemsstatsniveau og inden for de funktionelle luftrumsblokke i henhold til ansvarsfordelingen i denne forordning.
(15)
Netadministratoren skal inddrages i aspekter vedrørende lufttrafikstyring (ATM) -planer, -foranstaltninger og -præstationer i medlemsstaterne eller i de funktionelle luftrumsblokke, navnlig når det kan forventes, at det vil have eller vil kunne have betydelige følger for nettets præstationer.
(16)
Begivenhederne i forbindelse med Eyjafjallajökull-vulkanens udbrud i april 2010 har vist behovet for at oprette en central enhed, der kan gå i spidsen og koordinere forvaltningen af afbødningsforanstaltninger på lokalt og regionalt plan og på netværksplan for at sikre, at man kan reagere rettidigt på fremtidige krisesituationer, der påvirker lufttrafikken.
(17)
Der skal foregå koordinering mellem netfunktionerne og de operationer, der tilrettelægges inden for de funktionelle luftrumsblokke.
(18)
Der skal gennemføres effektive høringer af interessenter på nationalt plan, inden for de funktionelle luftrumsblokke og på netniveau.
(19)
Lufthavnene er indgange og udgange i nettet og yder dermed et centralt bidrag til nettets generelle præstationer, og derfor bør netfunktionerne via EU's observationscenter for lufthavnskapacitet kobles til lufthavnsoperatører, der fungerer som koordinatorer for flytrafikken på jorden med henblik på at optimere kapaciteten på jorden og dermed forbedre nettets samlede kapacitet.
(20)
Gennemførelsen af netfunktionerne berører ikke gennemførelsen af Rådets forordning (EØF) nr. 95/93 af 18. januar 1993 om fælles regler for tildeling af ankomst- og afgangstidspunkter i Fællesskabets lufthavne (5).
(21)
Med behørig hensyntagen til effektiviteten af militære operationer er det civile/militære samarbejde og den civile/militære koordination af største vigtighed for at nå de krævede mål. Selvom beslutninger vedrørende indhold, omfang og gennemførelse af militæroperationer og uddannelse inden for den operationelle flyvekontrolordning ikke hører under EU's kompetence, er det vigtigt at dække grænsefladerne mellem disse operationer og operationer, der er omfattet af denne forordning, af hensyn til sikkerheden og den gensidige effektivitet.
(22)
Netfunktionerne påvirkes ikke af artikel 13 i forordning (EF) nr. 549/2004, der har til formål at beskytte væsentlige sikkerheds- eller forsvarspolitiske interesser eller en fleksibel anvendelse af luftrummet, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 551/2004.
(23)
Netfunktionerne skal stilles til rådighed på en omkostningseffektiv måde, idet man navnlig skal undgå dobbeltarbejde og dermed gøre det muligt at levere disse funktioner til reducerede eller i det mindste ikke højere krav i form af finansiering eller menneskelige ressourcer i medlemsstaterne inden for rammerne af denne forordning sammenlignet med situationen inden udnævnelsen af en netadministrator.
(24)
Kommissionen bør sikre det fornødne tilsyn med netadministratoren.
(25)
Sikkerhedskravene for netfunktionerne skal være på et niveau, der er sammenligneligt med Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagenturs (agenturet) krav til levering af tjenester til flytrafikken. Disse krav samt kravene til sikkerhedstilsyn bør fastlægges.
(26)
Hensynet til og inddragelsen af tredjelande i udformningen og gennemførelsen af netfunktionerne bør bidrage til at styrke den fælleseuropæiske dimension af det fælles europæiske luftrum.
(27)
Netfunktionerne kan udvides i henhold til artikel 6 i forordning (EF) nr. 551/2004.
(28)
Gennemførelsen af netfunktionerne skal være omfattet af specifikke præstationsmål. Derfor skal Kommissionens forordning (EU) nr. 691/2010 af 29. juli 2010 om oprettelse af en præstationsordning for luftfartstjenester og netfunktioner og om ændring af forordning (EF) nr. 2096/2005 om fælles krav til udøvelse af luftfartstjenester (6) ændres i overensstemmelse hermed. Disse præstationsmål kan videreudvikles ud fra de praktiske erfaringer med anvendelsen af præstationsordningen.
(29)
Forordning (EF) nr. 691/2010 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
(30)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Det Fælles Luftrum -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1. Denne forordning indeholder detaljerede bestemmelser for gennemførelsen af netfunktioner for lufttrafikstyring (ATM) i henhold til artikel 6 i forordning (EF) nr. 551/2004 for at sikre en optimal udnyttelse af luftrummet i det fælles europæiske luftrum og sikre, at brugerne af luftrummet kan benytte deres foretrukne ruter og samtidig sikre maksimal adgang til luftrummet og luftfartstjenesterne.
2. I forbindelse med netadministration finder denne forordning navnlig anvendelse på medlemsstaterne, Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (agenturet), brugere af luftrummet, udbydere af luftfartstjenester, lufthavnsoperatører, slot-koordinatorer i lufthavne og -driftsorganisationer på nationalt plan eller inden for funktionelle luftrumsblokke.
3. I henhold til artikel, 1, stk. 3, i forordning (EF) nr. 551/2004 og med forbehold af statslige flyoperationer i henhold til artikel 3 i Chicago-konventionen om international civil luftfart skal medlemsstaterne anvende denne forordning i luftrum, der hører under deres ansvarsområde i ICAO EUR- og AFI-regioner.
4. I henhold til artikel 13 i forordning (EF) nr. 549/2004 forhindrer denne forordning ikke medlemsstaterne i at gennemføre foranstaltninger i det omfang, dette er nødvendigt for at sikre væsentlige sikkerheds- eller forsvarspolitiske interesser.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning finder definitionerne i artikel 2 i forordning (EF) nr. 549/2004 anvendelse.
Endvidere forstås ved:
1) »lufthavnsoperatør«: »lufthavnsdriftsorganet« som defineret i artikel 2, litra j), i forordning (EØF) nr. 95/93
2) »slot-koordinatorer i lufthavn«: den stilling, der oprettes i koordinerede lufthavne i medfør af forordning (EØF) nr. 95/93
3) »udformning af luftrum«: proces, der bidrager til opnåelse af netrelaterede præstationsmål og varetagelse af luftrumsbrugernes behov samt til at sikre eller øge det opnåede sikkerhedsniveau og øge luftrummets kapacitet og miljøresultater gennem udvikling og gennemførelse af avancerede navigationsfunktioner og teknikker, forbedrede rutenet og tilhørende sektoropdeling, optimerede luftrumsstrukturer og kapacitetsforbedrende ATM-procedurer
4) »reservering af luftrum«: midlertidig reservering af et nærmere afgrænset udsnit af luftrummet udelukkende eller særligt til brug for bestemte kategorier af brugere
5) »luftrumsrestriktion«: et nærmere afgrænset udsnit af luftrummet, hvor der på bestemte tidspunkter kan udføres aktiviteter, der er farlige for flyvninger (et »fareområde«), eller et sådant luftrum over en stats landområder eller territorialfarvande, inden for hvilke flyvning kun må foregå på visse nærmere angivne betingelser (et »restriktionsområde«), eller et luftrum over en stats landområder eller territorialfarvande, inden for hvilket flyvning er forbudt (»forbudt område«)
6) »luftrumsstruktur«: et bestemt udsnit af luftrummet, der skal sikre, at luftfartøjer kan operere sikkert og optimalt
7) »luftrumsudnyttelse«: måden, luftrummet anvendes på operativt
8) »repræsentant for luftrumsbrugerne«: enhver juridisk person eller enhed, der repræsenterer interesserne hos en eller flere kategorier af luftfartstjenestebrugere
9) »frekvensbånd til flytrafik«: post i tabellen over frekvenstildelinger i ITU's radioreglement for et givet frekvensbånd, hvor der tildeles frekvenser til lufttrafikken i almindelighed
10) »ATC-sektor«: en afgrænset del af luftrummet, som en tilknyttet flyveleder har ATC-ansvar for på et givet tidspunkt
11) »ATS-rute«: en specificeret del af luftrumsstrukturen, der er udformet med henblik på at kanalisere den trafikstrøm, der er nødvendig for levering af luftfartstjenester
12) »civil/militær koordination«: interaktion mellem civile og militære myndigheder og komponenter af lufttrafikregulering, der er nødvendige for at garantere en sikker, effektiv og harmonisk udnyttelse af luftrummet
13) »betinget rute (CDR)«: ATS-rute, der kun er tilgængelig for planlægning af flyvninger og brug på bestemte betingelser
14) »fælles beslutningstagning«: proces, hvor beslutninger træffes i løbende interaktion og høring med medlemsstaterne, operationelle interessenter og eventuelle andre aktører
15) »netkrise«: situation, hvor der ikke kan leveres luftfartstjenester på det nødvendige niveau, hvilket medfører et større tab af netkapacitet eller en større ubalance mellem nettets kapacitet og efterspørgsel eller en større fejl i informationsstrømmen i en eller flere dele af nettet som følge af en usædvanlig og uforudset situation
16) »plan for forbedring af det europæiske rutenet«: plan udarbejdet af netadministratoren i samarbejde med de operationelle interessenter, som omfatter resultatet af dets operationelle aktiviteter i forbindelse med udformning af rutenet på kort og mellemlang sigt i henhold til de vejledende principper i strategiplanen for nettet
17) »Free Route Airspace«: specifikt luftrum, inden for hvilket brugerne frit kan planlægge deres ruter mellem et indgangspunkt og et udgangspunkt uden henvisning til ATS-rutenettet
18) »frekvenstildeling«: tilladelse fra en medlemsstat til at benytte en radiofrekvens eller radiofrekvenskanal under bestemte omstændigheder
19) »påvirkning af nettet«: i forbindelse med radiofrekvensfunktionen, der er fastsat i bilag II, en situation, hvor tildelingen af en radiofrekvens vil forstyrre, forhindre eller afbryde funktionen af en eller flere radiofrekvenstildelinger på nettet eller vil forhindre den optimale udnyttelse af luftfartens frekvensbånd som beskrevet i denne forordning
20) »flere rutemuligheder«: muligheden for, at luftrumsbrugeren kan benytte mere end én rutemulighed på ATS-rutenettet
21) »tredjelande«: ikke-medlemsstater, der er medlemmer af Eurocontrol eller har indgået en aftale med EU om gennemførelse af det fælles europæiske luftrum eller deltager i en funktionel luftrumsblok
22) »netadministrator«: organ oprettet i henhold til artikel 6 i forordning (EF) nr. 551/2004 til at udføre de opgaver, der beskrives i denne artikel og i denne forordning
23) »netoperationsplan«: plan, som netadministratoren udarbejder i samarbejde med de operationelle interessenter for at tilrettelægge sine operationelle aktiviteter på kort og mellemlang sigt i henhold til de vejledende principper i strategiplanen for nettet. For så vidt angår udformningen af det europæiske rutenet, den (ERND)-specifikke del af netoperationsplanen, omfatter den planen for forbedring af det europæiske rutenet
24) »netstrategiplan«: plan udarbejdet af netadministratoren i overensstemmelse med den europæiske ATM-masterplan i samarbejde med medlemsstaterne og de operationelle interessenter, hvori man fastlægger de styrende principper for nettets drift og dets langsigtede perspektiv
25) »driftsorganisation«: en organisation, der er ansvarlig for de tekniske tjenester, som støtter lufttrafik-, kommunikations-, navigations- eller overvågningstjenester
26) »operationelle krav«: nettets krav med hensyn til sikkerhed, kapacitet og effektivitet
27) »operationelle interessenter«: civile og militære brugere af luftrummet, civile og militære udbydere af luftfartstjenester, lufthavnsoperatører, slot-koordinatorer i lufthavne og driftsorganisationer og eventuelle andre interessentgrupper, der betragtes som relevante for de individuelle funktioner
28) »sektorkonfiguration«: ordning, der kombinerer de sektorer, der er udformet og bedst egnede til at opfylde de operationelle krav og adgangen til luftrummet
29) »brugerønsket rute«: ønsket rute, som flyoperatørerne på tidspunktet for udformning af luftrummet erklærer opfylder deres behov.
KAPITEL II
TILRETTELÆGGELSE OG FORVALTNING AF NETFUNKTIONER
Artikel 3
Oprettelse af netadministrator
1. Der oprettes et upartisk og ansvarligt organ (netadministratoren), der skal udføre de opgaver, der er nødvendige for udøvelsen af netfunktionerne, jf. artikel 6 i forordning (EF) nr. 551/2004 og bilagene til denne forordning.
2. Netadministratoren udnævnes for en periode, der er sammenfaldende med referenceperioderne for præstationsordningen, jf. artikel 7, stk. 1, i forordning (EU) nr. 691/2010. Perioden skal være tilstrækkelig lang til, at netadministratoren kan opbygge erfaring i udøvelsen af disse funktioner. Den må ikke være kortere end to referenceperioder og kan forlænges.
3. Udnævnelsen af netadministratoren sker ved Kommissionens afgørelse efter høring af Udvalget for Det Fælles Luftrum i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 549/2004 og senest tre måneder efter vedtagelsen af denne forordning. Denne afgørelse skal indeholde kravene til udnævnelsen, herunder finansiering og betingelser for ophævelsen. Kommissionen skal ved udgangen af den i stk. 2 omtalte referenceperiode vurdere, hvorvidt disse betingelser er overholdt.
4. Netadministratoren har til opgave at:
a)
udforme det europæiske rutenet, jf. bilag I
b)
koordinere de sparsomme ressourcer, navnlig:
i)
radiofrekvenser inden for frekvensbånd til luftfarten, som anvendes af lufttrafikken i almindelighed, jf. bilag II, og
ii)
SSR-transponderkoder, jf. bilag III.
Kommissionen kan overdrage andre funktioner til netadministratoren, jf. artikel 6, stk. 3, eller stk. 4, litra c), i forordning (EF) nr. 551/2004.
5. Netadministratoren skal ligeledes varetage ATFM-funktionen, jf. artikel 6, stk. 6, i forordning (EF) nr. 551/2004 og forordning (EU) nr. 255/2010.
Artikel 4
Netadministratorens opgaver
1. Til støtte for udførelsen af funktionerne i artikel 3 skal netadministratoren udføre følgende opgaver med henblik på at sikre en løbende forbedring af netoperationerne i det fælles europæiske luftrum for at bidrage til opnåelse af de EU-dækkende præstationsmål, jf. forordning (EU) nr. 691/2010, og navnlig:
a)
udvikle, vedligeholde og gennemføre en netstrategiplan som defineret i artikel 5 i overensstemmelse med præstationsordningen i forordning (EU) nr. 691/2010 og den europæiske ATM-masterplan samt under hensyntagen til relevante ICAO-luftfartsplaner
b)
fastlægge de nærmere detaljer i netstrategiplanen gennem en netoperationsplan, som beskrives nærmere i artikel 6, under hensyntagen til særlige EU-dækkende præstationsmål, der vedrører tre- til femårige, årlige, sæsonbestemte, ugentlige og daglige perioder
c)
udvikle et integreret europæisk rutenetdesign som beskrevet i bilag I
d)
varetage den centrale funktion med koordination af radiofrekvenser i henhold til artikel 6, stk. 4, litra b), i forordning (EF) nr. 551/2004 og som beskrevet i bilag II til denne forordning
e)
koordinere forbedringen af tildelingsprocessen for SSR-transponderkoder som beskrevet i bilag III
f)
tilrettelægge forvaltningen og anvendelsen af funktionerne og navnlig varetage forpligtelserne som den centrale enhed for ATFM
g)
anvende en konsolideret og koordineret fremgangsmåde for alle planlægningsmæssige og operationelle aktiviteter på nettet, herunder overvågning og forbedring af dets samlede ydeevne
h)
yde støtte til krisestyring i nettet
i)
støtte de forskellige operationelle interessenter med de forpligtelser, de er pålagt, i forbindelse med udøvelsen af lufttrafikreguleringssystemer (ATM) og/eller luftfartstjenestesystemer (ANS) og procedurer i henhold til den europæiske ATM-masterplan
j)
yde støtte til enheder, der har til opgave at efterforske ulykker og hændelser inden for civil luftfart eller at analysere situationer efter anmodning fra disse enheder inden for rammerne af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 996/2010 (7)
k)
sikre koordination med andre regioner og tredjelande, som ikke deltager i netadministratorens arbejde.
2. Netadministratoren bidrager til gennemførelsen af præstationsordningen i henhold til forordning (EU) nr. 691/2010.
3. Med henblik på udførelsen af sine opgaver skal netadministratoren sikre følgende:
a)
adgang til, drift af og deling af værktøjer, processer og konsekvente data, der kan anvendes i den samarbejdsbaserede beslutningsproces på netniveau, herunder, men ikke begrænset til, systemer til behandling af flyveplaner og dataadministration
b)
fremme og koordinering af samarbejdet mellem operationelle interessenter og støtte til disse interessenter i forbindelse med udrulning og gennemførelse af planerne og de tilhørende netforanstaltninger efter en samarbejdsbaseret beslutningsproces
c)
en hensigtsmæssig operationel koordination, samt optimering, interoperabilitet og sammenkobling inden for sit ansvarsområde
d)
koordinering af ændringsforslag til relevante ICAO-dokumenter vedrørende netfunktionerne
e)
rapportering i henhold til artikel 20 af alle operationelle præstationsaspekter, herunder sparsomme ressourcer
f)
en hensigtsmæssig forbindelse til andre transportformer.
4. Netadministratoren skal efterkomme ad hoc-anmodninger om information, rådgivning, analyse eller andre tilsvarende hjælpeopgaver i forbindelse med de forskellige funktioner på anmodning af Kommissionen eller agenturet.
Artikel 5
Netstrategiplan
1. Som retningslinjer på længere sigt skal netadministratoren udvikle, vedligeholde og gennemføre en netstrategiplan, der skal være sammenfaldende med referenceperioden som defineret i artikel 7, stk. 1, i forordning (EU) nr. 691/2010. Den skal indeholde præstationsplanens mål for den næste referenceperiode og en oversigt over fremtidige referenceperioder.
2. Netstrategiplanen skal indeholde de oplysninger, der er fastsat i bilag IV.
3. Netstrategiplanen skal sigte mod at opfylde præstationsmålene for netfunktioner, der er fastsat i forordning (EU) nr. 691/2010.
4. Netstrategiplanen skal om nødvendigt ajourføres.
Artikel 6
Netoperationsplan
1. Med henblik på at gennemføre netstrategiplanen på operationelt niveau udarbejder netadministratoren en detaljeret netoperationsplan.
2. Netoperationsplanen skal indeholde de oplysninger, der er fastsat i bilag V.
3. Netoperationsplanen skal navnlig fastsætte foranstaltninger til opnåelse af de EU-dækkende præstationsmål, der er fastsat i forordning (EU) nr. 691/2010, der omfatter en tre- til femårig, årlig, sæsonbestemt, ugentlig og daglig periode.
4. Netoperationsplanen skal omfatte militære krav, hvis disse stilles til rådighed af medlemsstaterne.
5. Netoperationsplanen skal omfatte planen for forbedring af det europæiske rutenet og tilsvarende for radiofrekvenser og SSR-transponderkoder.
6. I netoperationsplanen identificeres operationelle begrænsninger, flaskehalse, forbedringer og løsninger til genopretning eller afhjælpning.
7. Luftfartstjenesteudøvere, funktionelle luftrumsblokke og lufthavnsoperatører skal sikre, at deres operationsplaner er i overensstemmelse med netoperationsplanen. Netadministratoren sikrer konsekvensen i netoperationsplanen.
8. Netoperationsplanen ajourføres regelmæssigt under hensyntagen til enhver relevant udvikling i netfunktionernes krav og behov.
Artikel 7
Netadministratorens kompetencer
1. Med forbehold af medlemsstaternes ansvar skal netadministratoren ved udførelsen af sine opgaver indføre individuelle foranstaltninger, der udspringer af den samarbejdsbaserede beslutningsproces. De parter, der berøres af disse foranstaltninger, skal gennemføre dem.
2. Når en medlemsstats ansvar forhindrer indførelsen af sådanne individuelle foranstaltninger, fremsender netadministratoren sagen til Kommissionen med henblik på yderligere behandling.
3. Netadministratoren anbefaler også foranstaltninger om andre spørgsmål, der er nødvendige af hensyn til nettets præstationer.
4. Netadministratoren træffer inden for sit ansvarsområde foranstaltninger med henblik på at sikre opfyldelsen af de gældende EU-dækkende præstationsmål, jf. artikel 9 i forordning (EU) nr. 691/2010.
5. Netadministratoren indsamler, konsoliderer og analyserer alle relevante data, som identificeres i bilag I-VI. Disse data skal fremsendes til Kommissionen, agenturet eller evalueringsorganet som anført i forordning (EU) nr. 691/2010.
Artikel 8
Forbindelser med operationelle interessenter
1. Med henblik på at udføre sine opgaver med overvågning og forbedring af nettets overordnede præstationer udvikler netadministratoren hensigtsmæssige samarbejdsformer, jf. artikel 15, med de operationelle interessenter.
2. De operationelle interessenter sikrer, at de foranstaltninger, der gennemføres på lokalt plan eller inden for funktionelle luftrumsblokke, er forenelige med dem, der via den samarbejdsorienterede beslutningsproces gennemføres på netniveau.
3. De operationelle interessenter stiller de relevante data, der står opført i bilag I til VI, til rådighed for netadministratoren, idet alle frister, fuldstændighedskrav eller præcisionskrav, som er aftalt med netadministratoren i forbindelse med levering af de pågældende data, overholdes.
4. Operationelle interessenter, der berøres af de individuelle foranstaltninger, som netadministratoren træffer i henhold til artikel 7, stk. 1, kan anmode om en revision af sådanne foranstaltninger senest fem hverdage efter deres vedtagelse. Anmodningen om revision medfører ikke suspendering af de individuelle foranstaltninger.
5. Netadministratoren bekræfter eller ændrer de pågældende foranstaltninger inden for fem hverdage eller inden for 48 timer i tilfælde af en netkrise.
Artikel 9
Forbindelser med medlemsstaterne
1. Ved udførelsen af sine opgaver tager netadministratoren behørigt hensyn til medlemsstaternes ansvar.
2. Medlemsstaterne skal underrette netadministratoren, hvis deres suverænitet og ansvar forhindrer indførelsen af individuelle foranstaltninger i henhold til artikel 7, stk. 1.
3. Når medlemsstaterne er involveret i operationelle problemer vedrørende netfunktionerne, skal disse være en del af den samarbejdsbaserede beslutningsproces og implementere de resultater, der aftales i denne proces på nationalt plan.
Artikel 10
Relationer med funktionelle luftrumsblokke
1. Medlemsstaterne skal sikre et tæt samarbejde og koordinering mellem den funktionelle luftrumsblok og netadministratoren, f.eks. på strategisk planlægningsniveau og den taktiske daglige trafik- og kapacitetsforvaltning.
2. Med henblik på at lette den operationelle sammenkobling mellem funktionelle luftrumsblokke indfører netadministratoren i tæt samarbejde med alle de funktionelle luftrumsblokke harmoniserede processer, procedurer og grænseflader, herunder ændringer af aspekter vedrørende netadministratorens aktiviteter.
3. Medlemsstater, der samarbejder i en funktionel luftrumsblok, skal sørge for, at der formuleres konsoliderede synspunkter vedrørende netfunktionerne.
4. Luftfartstjenesteudøvere, der samarbejder i en funktionel luftrumsblok, skal sørge for, at der formuleres konsoliderede synspunkter vedrørende de operationelle aspekter af netfunktionerne.
5. Forud for etableringen af en funktionel luftrumsblok skal medlemsstaterne og luftfartstjenesteudøverne samarbejde med henblik på at formulere konsoliderede synspunkter om aspekter vedrørende netadministratorens aktiviteter.
Artikel 11
Civilt-militært samarbejde
1. Netadministratoren sikrer, at der findes hensigtsmæssige ordninger, der giver mulighed for og understøtter en hensigtsmæssig koordinering med de nationale militære myndigheder.
2. Medlemsstaterne skal sikre, at militæret inddrages på en hensigtsmæssig måde i alle aktiviteter vedrørende netfunktionerne.
3. Medlemsstaterne sikrer en hensigtsmæssig repræsentation af de militære luftfartstjenesteudøvere og militære brugere af luftrummet i alle operationelle og høringsrelaterede ordninger, som netadministratoren etablerer.
4. Funktionen for europæisk rutenetdesign skal udøves med forbehold af reservationerne eller restriktionerne for en del af luftrummet til eksklusiv eller specifik brug af medlemsstaterne. Netadministratoren tilskynder til og koordinerer adgangen til betingede ruter gennem disse områder i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 2150/2005 (8).
Artikel 12
Generelle krav til netfunktioner
Netadministratoren sikrer opfyldelse af de generelle krav til netfunktioner som beskrevet i bilag VI. Disse krav er gældende fra datoen for vedtagelsen af udnævnelsesbeslutningen, og netadministratoren skal overholde dem inden for 12 måneder fra denne dato.
KAPITEL III
FORVALTNING AF NETFUNKTIONER
Artikel 13
Samarbejdsbaseret beslutningstagning
1. Netfunktionerne forvaltes gennem samarbejdsbaseret beslutningstagning.
2. En samarbejdsbaseret beslutningsproces skal omfatte:
a)
en høringsproces i henhold til artikel 14
b)
detaljerede samarbejdsformer og processer for de i artikel 15 beskrevne operationer.
3. Med henblik på at vedtage foranstaltninger vedrørende forvaltningen af netfunktionerne og overvåge deres præstationer opretter netadministratoren et netadministrationsorgan, jf. artikel 16.
4. Når netadministratoren konstaterer, at hans handlinger forhindres af en eller flere parter, henvises sagen til løsning i netadministrationsorganet.
Artikel 14
Høringsproces
1. Der indføres en proces for afholdelse af hensigtsmæssige og regelmæssige høringer af medlemsstater og operationelle interessenter.
2. Høringen skal være fokuseret på de detaljerede samarbejdsformer, jf. artikel 15, netstrategiplanen, netoperationsplanen, fremskridt med gennemførelse af planerne, rapporter til Kommissionen samt eventuelle operationelle spørgsmål.
3. Høringsprocessen kan variere afhængig af de individuelle netfunktioners karakter. Med henblik på at sikre, at de lovgivningsmæssige spørgsmål kan løses, skal medlemsstaterne inddrages, når dette er nødvendigt.
4. Når interessenterne ikke er tilfredse med høringen, henvises spørgsmålet først til den relevante høringsordning på det individuelle funktionsniveau. Når problemet ikke kan løses på det individuelle funktionsniveau, henvises det til netadministrationsorganet med henblik på løsning.
Artikel 15
Detaljerede samarbejdsformer og processer for operationer
1. Netadministratoren udarbejder detaljerede samarbejdsformer og processer for operationer med henblik på at løse planlægningsmæssige og operationelle aspekter, navnlig under hensyntagen til de individuelle netfunktioners særtræk og behov som specificeret i bilag I-VI.
2. Netadministratoren sikrer, at de detaljerede samarbejdsformer og processer for operationer indeholder regler for underretning af de berørte parter.
3. Disse detaljerede samarbejdsformer og processer for operationer skal overholde adskillelsen mellem levering af tjenester og reguleringsspørgsmål samt sikre, at medlemsstaterne inddrages efter behov.
Artikel 16
Netadministrationsorgan
1. Netadministrationsorganet er ansvarligt for følgende:
a)
godkendelse af netstrategiplanen forud for vedtagelsen i henhold til artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 549/2004
b)
godkendelse af de tre- til femårige og de årlige netoperationsplaner
c)
godkendelse af de samarbejdsbaserede beslutningsprocesser, høringsprocesserne samt de detaljerede samarbejdsformer og processer for operationer for netfunktionerne efter en positiv udtalelse fra Udvalget for Det Fælles Luftrum
d)
godkendelse af forretningsordenen for krisekoordineringscellen for europæisk luftfart, jf. artikel 18, stk. 4, efter en positiv udtalelse fra Udvalget for Det Fælles Luftrum
e)
overvågning af fremskridtene med gennemførelsen af planerne og behandling af eventuelle afvigelser fra de oprindelige planer
f)
overvågning af høringsprocessen med operationelle interessenter
g)
overvågning af aktiviteter vedrørende forvaltningen af netfunktionerne
h)
overvågning af netadministratorens aktiviteter i forbindelse med netkriser
i)
godkendelse af årsrapporten, jf. artikel 20. Denne rapport skal omfatte, men er ikke begrænset til gennemførelse af netstrategiplanen og netoperationsplanen
j)
løsning af problemer, der ikke er løst på det individuelle netfunktionsniveau
k)
vurdering af, hvorvidt netadministratoren besidder de nødvendige kompetencer, ressourcer og upartiskhed til på en selvstændig måde at udføre de opgaver, som denne har fået tildelt, herunder ordninger for sikkerhed, ansvar og nødplaner
l)
godkendelse af netadministratorens årlige budget efter en positiv udtalelse fra Udvalget for Det Fælles Luftrum
m)
godkendelse af forretningsordenen efter en positiv udtalelse fra Udvalget for Det Fælles Luftrum
n)
behandling af eventuelle andre spørgsmål, som det finder relevante.
2. Følgende medlemmer har stemmeret i netadministrationsorganet:
a)
en repræsentant for luftfartstjenesteudøverne for hver funktionel luftrumsblok, som er oprettet eller under oprettelse, med i alt fire stemmer til alle luftfartstjenesteudøvere
b)
fire repræsentanter for kommercielle og ikkekommercielle civile brugere af luftrummet
c)
to repræsentanter for lufthavnsoperatørerne og
d)
to repræsentanter for militæret som luftfartstjenesteudøvere og brugere af luftrummet.
3. Følgende er også medlemmer af netadministrationsorganet:
a)
formanden, som udnævnes på grundlag af sin tekniske kompetence og ekspertise efter forslag fra Kommissionen, især på grundlag af forslag fra de stemmeberettigede medlemmer af netadministrationsorganet og efter en positiv udtalelse fra Udvalget for Det Fælles Luftrum
b)
en repræsentant for Kommissionen
c)
en repræsentant fra Eurocontrol og
d)
en repræsentant for netadministratoren.
4. Medlemmerne skal have en stedfortræder.
5. De stemmeberettigede medlemmer af netadministrationsorganet udnævnes efter forslag fra deres organisationer og efter en positiv udtalelse fra Udvalget for Det Fælles Luftrum.
6. Kommissionen kan udpege uafhængige og anerkendte eksperter som rådgivere. Disse fungerer som privatpersoner og repræsenterer en bred vifte af fagområder, der vedrører væsentlige aspekter af netfunktionerne. Stater, der deltager i netadministratorens arbejde, skal fremsætte forslag til kandidater.
7. De medlemmer, der er anført i stk. 3, litra a), b) og c), skal have ret til at afvise forslag, der påvirker:
a)
medlemsstaternes suverænitet og ansvar, navnlig vedrørende den offentlige orden, den offentlige sikkerhed og forsvarsanliggender som beskrevet i artikel 13 i forordning (EF) nr. 549/2004
b)
netadministrationsorganets aktiviteters forenelighed med målene og målsætningerne for denne forordning
c)
netadministrationsorganets upartiskhed og ligevægt.
8. De i stk. 1 nævnte dokumenter vedtages af netadministrationsorganet med simpelt flertal blandt de stemmeafgivende medlemmer.
9. Når det ikke kan nå til enighed om spørgsmål af stor betydning for nettet, henviser netadministrationsorganet sagen til Kommissionen med henblik på videre foranstaltninger. Kommissionen underretter Udvalget for Det Fælles Luftrum.
Artikel 17
Udvalget for Det Fælles Luftrums rolle
1. Netadministratoren forelægger reguleringsspørgsmål for Kommissionen, som underretter Udvalget for Det Fælles Luftrum om disse spørgsmål.
2. Udvalget for Det Fælles Luftrum afgiver udtalelse om:
a)
udnævnelse af netadministratoren
b)
udnævnelse af formanden for netadministrationsorganet
c)
udnævnelse af de stemmeberettigede medlemmer af netadministrationsorganet
d)
netadministrationsorganets forretningsorden
e)
netstrategiplanen og navnlig planens målsætninger i de tidlige faser
f)
udnævnelse af netadministratoren
g)
forretningsordenen for krisekoordineringscellen for europæisk luftfart og
h)
de samarbejdsbaserede beslutningsprocesser, høringsprocesserne samt de detaljerede samarbejdsformer og processer for operationer vedrørende netfunktionerne.
3. Udvalget for Det Fælles Luftrum kan underrette Kommissionen, når det ikke kan nå til enighed om spørgsmål af stor betydning for nettet.
KAPITEL IV
STYRING AF NETKRISER
Artikel 18
Oprettelse af krisekoordineringscellen for europæisk luftfart
1. Forvaltningen af netkriser fremmes gennem oprettelse af en krisekoordineringscelle for europæisk luftfart (EACCC).
2. De faste medlemmer af EACCC bliver en repræsentant for den medlemsstat, der har formandskabet for Rådet, en repræsentant for Kommissionen, en repræsentant for agenturet, en repræsentant for Eurocontrol, en repræsentant for militæret, en repræsentant for luftfartstjenesteudøverne, en repræsentant for lufthavnene og en repræsentant for luftrumsbrugerne.
3. EACCC's sammensætning kan udvides fra sag til sag med eksperter afhængigt af arten af den pågældende krise.
4. EACCC udformer sin egen forretningsorden, som skal godkendes af netadministrationsorganet.
5. Netadministratoren stiller de nødvendige ressourcer til rådighed for EACCC's oprettelse og drift.
Artikel 19
Netadministratorens og EACCC's ansvar
1. Netadministratoren er sammen med EACCC's medlemmer ansvarlig for at aktivere og deaktivere EACCC.
2. Netadministratoren har ansvaret for følgende med støtte fra EACCC:
a)
koordinering af forvaltningen af reaktionen på netkrisen i henhold til EACCC's forretningsorden, herunder et tæt samarbejde med tilsvarende strukturer i medlemsstaterne
b)
støtte til aktivering og koordinering af nødplaner på medlemsstatsniveau
c)
udarbejdelse af afbødningsforanstaltninger på netniveau for at sikre en rettidig reaktion på sådanne netkriser for at beskytte og sikre nettets fortsatte og sikre funktion. Med henblik herpå skal netadministratoren gøre følgende:
i)
overvåge netsituationen for netkriser døgnet rundt
ii)
sikre en effektiv informationsforvaltning og -formidling gennem videresendelse af præcise, rettidige og konsekvente data til støtte for indførelsen af risikoforvaltningsprincipper og -processer i beslutningsprocesserne
iii)
lette en organiseret indsamling og centraliseret lagring af disse data
d)
når det er hensigtsmæssigt, gøre Kommissionen, agenturet eller medlemsstaterne opmærksom på mulighederne for yderligere støtte for at afhjælpe krisen, herunder kontakter til operatører for andre transportformer, der kan identificere og gennemføre intermodale løsninger, og
e)
overvågning og rapportering om løsning af netkriser og bæredygtighed.
KAPITEL V
OVERVÅGNING, RAPPORTERING OG TILSYN
Artikel 20
Overvågning og rapportering
1. Netadministratoren indfører en procedure for løbende overvågning af følgende:
a)
nettets operationelle præstationer
b)
indførte foranstaltninger og præstationsresultater opnået af de operationelle interessenter og stater
c)
effektiviteten af de enkelte funktioner, der er omfattet af denne forordning.
2. Den løbende overvågning skal identificere enhver potentiel afvigelse fra netstrategiplanen og netoperationsplanerne. De operationelle interessenter skal bistå netadministratoren i denne overvågningsopgave ved at udføre visse opgaver, herunder men ikke begrænset til levering af data.
3. Netadministratoren fremsender hvert år en rapport til Kommissionen og agenturet om de foranstaltninger, han har truffet med henblik på at udføre sine opgaver. Rapporten skal omhandle individuelle netfunktioner samt den samlede situation for nettet og hænge nøje sammen med indholdet i netstrategiplanen og netoperationsplanen. Kommissionen underretter Udvalget for Det Fælles Luftrum.
Artikel 21
Netadministratorens opgaver
Kommissionen skal med bistand fra agenturet, for så vidt angår sikkerhedsmæssige spørgsmål, føre tilsyn med netadministratoren, navnlig med hensyn til kravene i denne forordning og den øvrige EU-lovgivning. Kommissionen aflægger en årlig rapport til Udvalget for Det Fælles Luftrum, eller når den specifikt anmodes om det.
KAPITEL VI
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 22
Forbindelser med tredjelande
Tredjelande kan deltage i netadministratorens arbejde sammen med deres operationelle interessenter.
Artikel 23
Finansiering af netadministratoren
Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til finansiering af de netfunktioner, der er overdraget til netadministratoren baseret på luftfartsafgifter. Netadministratoren fastlægger sine udgifter på en gennemsigtig måde.
Artikel 24
Ansvar
Netadministratoren indfører ordninger, der dækker hans ansvar ved udførelsen af hans opgaver. Den metode, der anvendes til at sikre denne dækning, skal stå i rimeligt forhold til det potentielle tab og de potentielle skader under hensyntagen til netadministratorens juridiske status og den gældende kommercielle forsikringsdækning.
Artikel 25
Revision
Kommissionen reviderer effektiviteten ved udøvelsen af netfunktionerne senest den 31. december 2013 og herefter med regelmæssige mellemrum under hensigtsmæssig hensyntagen til præstationsordningens referenceperiode, jf. forordning (EU) nr. 691/2010.
Artikel 26
Ændring af forordning (EU) nr. 691/2010
Forordning (EU) nr. 691/2010 ændres således:
1)
I artikel 3, stk. 3, indsættes som litra m):
»m)
vurdering af netadministratorens præstationsplan, herunder dens overensstemmelse med de EU-dækkende præstationsmål.«
2)
Som artikel 5a indsættes:
»Artikel 5a
Netadministrator
1. Netadministratoren, oprettet i henhold til artikel 3 i Kommissionens forordning (EU) nr. 677/2011 (9), skal udføre følgende opgaver i forbindelse med præstationsordningen:
a)
bistå Kommissionen med at levere relevant input til udarbejdelsen af EU-dækkende præstationsmål forud for referenceperioden og til overvågning i løbet af referenceperioden. Netadministratoren henleder navnlig Kommissionens opmærksomhed på eventuelle betydelige og vedvarende fald i den operationelle præstation
b)
i medfør af artikel 20, stk. 5, give Kommissionen adgang til alle data som anført i bilag IV
c)
bistå medlemsstater og luftfartstjenesteudøvere med at nå deres præstationsmål i referenceperioderne
d)
udarbejde en præstationsplan, der skal vedtages som led i netstrategiplanen inden udgangen af de enkelte referenceperioder. Præstationsplanen offentliggøres og skal:
i)
indeholde et præstationsmål på miljøområdet, der stemmer overens med de EU-dækkende præstationsmål for hele referenceperioden med årlige værdier, der skal anvendes til overvågningsformål
ii)
indeholde præstationsmål for andre relevante og centrale præstationsområder, der stemmer overens med de EU-dækkende præstationsmål for hele referenceperioden med årlige værdier, der skal anvendes til overvågningsformål
iii)
indeholde en beskrivelse af de foranstaltninger, der er planlagt med henblik på at nå målene
iv)
om nødvendigt, eller når dette besluttes af Kommissionen, indeholde supplerende nøgleindikatorer og mål.
3)
I artikel 17 indsættes følgende stk. 2a:
»2a. Kommissionen overvåger netadministratorens gennemførelse af præstationsplanen. Hvis målene ikke nås inden for referenceperioden, iværksætter Kommissionen de passende foranstaltninger, der er fastlagt i præstationsplanen, med henblik på at afhjælpe situationen. Til dette formål anvendes de årlige værdier i præstationsplanen.«
4)
Punkt 3 og 4 i bilag III affattes således:
»3. Miljø
Ruteføring: Finder ikke anvendelse i den første referenceperiode. I den anden referenceperiode vurdering af den proces for ruteføring, der er anvendt i præstationsplanen, og dennes overensstemmelse med netadministratorens udarbejdelse af planen for forbedring af det europæiske rutenet.
4. Kapacitet
Forsinkelsesgrad: Sammenligning af den forventede grad af ATFM-forsinkelse en route, som anvendes i præstationsplanerne, med en referenceværdi hentet fra kapacitetsplanlægningsprocessen i Eurocontrol og i netadministratorens netoperationsplan.«
Artikel 27
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen for dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 7. juli 2011.
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 677/2011
ze dne 7. července 2011,
kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (2), a zejména na článek 6 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Cílem nařízení (ES) č. 551/2004 je podporovat v rámci společné dopravní politiky koncepci postupně více integrovaného provozního vzdušného prostoru a stanovit společné postupy navrhování, plánování a uspořádání, které zajistí účinný a bezpečný výkon uspořádání letového provozu. Funkce sítě by měly být zaměřeny na podporu iniciativ na vnitrostátní úrovni a na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
(2)
Funkce sítě by měly být „službami obecného zájmu“ poskytovanými pro evropskou leteckou síť, které přispívají k udržitelnému rozvoji systému letecké dopravy zajištěním požadované úrovně výkonnosti, kompatibility a koordinace činností, včetně činností k zajištění optimálního využívání omezených zdrojů.
(3)
Navrhováním evropské sítě tratí ATS a koordinací omezených zdrojů podle nařízení (ES) č. 551/2004 by neměla být dotčena svrchovanost členských států nad jejich vzdušným prostorem a požadavky členských států, které se vztahují k veřejnému pořádku, veřejné bezpečnosti a záležitostem obrany podle nařízení (ES) č. 549/2004.
(4)
Politický a právní rámec pro tuto oblast vytváří rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství (rozhodnutí o rádiovém spektru) (3).
(5)
Měl by být zřízen nezávislý a kvalifikovaný orgán (manažer struktury vzdušného prostoru) s cílem plnit úkoly nezbytné pro vykonávání funkcí sítě stanovených v nařízení (ES) č. 551/2004.
(6)
Evropská síť tratí ATS by měla být navržena tak, aby optimalizovala jejich směrování od zahájení pojíždění na vzlet až do ukončení pojíždění po přistání („gate-to-gate“) a aby bylo ve všech fázích letu přihlédnuto zejména k efektivnosti letů a aspektům životního prostředí.
(7)
Činnost Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) a organizace Eurocontrol v oblasti navrhování tratí, kmitočtu a správy kódů odpovídačů sekundárního přehledového radaru (SSR) je uznávána a měla by být použita jako základ při optimalizaci rozvoje a provozu sítě na úrovni Unie.
(8)
Povinnosti členských států ve vztahu k ICAO týkající se navrhování tratí, kmitočtu a správy kódů odpovídačů SSR by se měly pro potřeby sítě účinněji dodržovat a plnit za koordinace a podpory manažera struktury vzdušného prostoru.
(9)
Přidělování rádiového spektra se uskutečňuje v rámci Mezinárodní telekomunikační unie (ITU). Členské státy mají odpovědnost za prosazování požadavků civilního letectví a následné optimální využívání zdrojů přidělených pro všeobecný letový provoz.
(10)
ICAO zpracovala pokyny týkající se funkce kódů odpovídačů SSR a rádiových kmitočtů a provozuje systém registrace přidělení kmitočtů pro účely všeobecného letového provozu v evropské oblasti ICAO, jehož fungování v současné době napomáhá organizace Eurocontrol.
(11)
Nařízení (ES) č. 551/2004 vyžaduje přijetí prováděcích pravidel pro koordinaci a harmonizaci procesů a postupů s cílem zlepšit výkonnost správy leteckých kmitočtů a základní funkci pro koordinaci včasné identifikace a řešení potřeb kmitočtů s cílem podpořit navrhování a provoz sítě.
(12)
Protože uspořádání toku letového provozu (ATFM) je nedílnou součástí funkcí sítě, je nutný příslušný odkaz na nařízení Komise (EU) č. 255/2010 ze dne 25. března 2010, kterým se stanoví společná pravidla uspořádání toku letového provozu (4).
(13)
Jelikož efektivnost správy sítě závisí na neprodleném zahájení funkcí sítě, členské státy už pověřily organizaci Eurocontrol prováděním ATFM.
(14)
Je výhodné pověřit jeden subjekt koordinací různých funkcí sítě, aby byla na úrovni sítě zpracována jednotná krátkodobá a dlouhodobá optimalizační řešení v souladu s cíli výkonnosti. Funkce sítě by však měly být zajišťovány manažerem struktury vzdušného prostoru a na úrovni členských států a funkčních bloků vzdušného prostoru podle povinností stanovených tímto nařízením.
(15)
Manažer struktury vzdušného prostoru by měl být spojen s aspekty plánů, opatření a výkonnosti v oblasti uspořádání letového provozu (ATM) na úrovni členských států nebo funkčních bloků vzdušného prostoru, zejména pokud lze očekávat, že to má, nebo pravděpodobně bude mít věcný dopad na výkonnost sítě.
(16)
Události spojené s erupcí sopky Eyjafjallajökull v dubnu 2010 ukázaly potřebu vytvořit centrální subjekt, který by mohl převzít vedení v koordinaci řízení zmírňujících opatření na místní a regionální úrovni a na úrovni sítě, aby byla zajištěna včasná reakce na budoucí krizové situace, které ovlivňují letectví.
(17)
Měla by existovat koordinace mezi funkcemi sítě a operacemi organizovanými na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
(18)
Na vnitrostátní úrovni, na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru a na úrovni sítě by měly proběhnout efektivní konzultace zúčastněných stran.
(19)
Letiště, která jsou vstupními a výstupnými body sítě, zásadním způsobem přispívají k celkové výkonnosti sítě; proto by funkce sítě měly být prostřednictvím střediska Unie pro sledování kapacity letišť spojeny s provozovateli letišť, kteří jednají jako pozemní koordinátoři s cílem optimalizovat kapacitu na zemi, a tím zvýšit celkovou kapacitu sítě.
(20)
Prováděním funkcí sítě by nemělo být dotčeno nařízení Rady (EHS) č. 95/93 ze dne ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (5).
(21)
Vzhledem k řádnému zajištění efektivnosti vojenských operací má pro dosažení požadovaných cílů mimořádný význam civilně-vojenská spolupráce a koordinace. Ačkoli rozhodnutí týkající se obsahu, rozsahu nebo provádění vojenských operací a výcviku uskutečňovaného v rámci režimu operačního letového provozu nespadá do oblasti působnosti Unie, je v zájmu bezpečnosti a vzájemné efektivnosti třeba zohlednit rozhraní mezi uvedenými operacemi a operacemi, na které se vztahuje toto nařízení.
(22)
Funkcemi sítě by neměl být dotčen článek 13 nařízení (ES) č. 549/2004, zaměřeného na zajištění základních bezpečnostních nebo obranných zájmů, ani uplatňování pružného užívání vzdušného prostoru podle článku 7 nařízení (ES) č. 551/2004.
(23)
Funkce sítě by se měly zajišťovat nákladově efektivním způsobem, zejména by se mělo zamezit zdvojenému úsilí, a umožnit tak, aby tyto funkce byly v souvislosti s tímto nařízením zajišťovány na základě snížených, nebo přinejmenším nezvýšených finančních požadavků a požadavků na lidské zdroje v členských státech ve srovnání se situací před jmenováním manažera struktury vzdušného prostoru.
(24)
Komise by měla zajistit odpovídající dohled na manažera struktury vzdušného prostoru.
(25)
Bezpečnostní požadavky na funkce sítě musí být na srovnatelné úrovni s požadavky Evropské agentury pro bezpečnost letectví (Agentura) na poskytování letových navigačních služeb. Uvedené požadavky, jakož i požadavky na bezpečnostní dohled by měly být stanoveny.
(26)
Zohlednění a zapojení třetích zemí do zřízení a provádění funkcí sítě by měla přispět k celoevropskému rozměru jednotného evropského nebe.
(27)
Funkce sítě mohou být rozšířeny v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 551/2004.
(28)
Provádění funkcí sítě by mělo podléhat konkrétním výkonnostním cílům, které vyžadují změny nařízení Komise (EU) č. 691/2010 ze dne 29. července 2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (6). Tyto konkrétní výkonnostní cíle mohou být dále rozvinuty na základě praktické zkušenosti s prováděním systému sledování výkonnosti.
(29)
Nařízení (EU) č. 691/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(30)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) v souladu s článkem 6 nařízení (ES) č. 551/2004 s cílem umožnit optimální využívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi a zajistit, aby uživatelé vzdušného prostoru mohli užívat upřednostňované tratě při současném zajištění co největšího přístupu ke vzdušnému prostoru a letovým navigačním službám.
2. Pro účely správy sítě se toto nařízení vztahuje zejména na členské státy, Evropskou agenturu pro bezpečnost letectví (EASA), uživatele vzdušného prostoru, poskytovatele letových navigačních služeb, provozovatele letišť, koordinátory letištních časových intervalů a provozní organizace, a to na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni funkčních bloků vzdušného prostoru.
3. V souladu s čl. 1 odst. 3 nařízení (ES) č. 551/2004, a aniž je dotčen provoz státních letadel podle článku 3 Chicagské úmluvy o mezinárodním civilním letectví, členské státy uplatňují toto nařízení ve vzdušném prostoru, který spadá do jejich pravomoci v oblastech ICAO EUR a ICAO AFI.
4. V souladu s článkem 13 nařízení (ES) č. 549/2004 toto nařízení nebrání členskému státu, aby uplatňoval opatření do té míry, do které jsou potřebná pro zajištění základních bezpečnostních nebo obranných zájmů.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004.
Použijí se rovněž tyto definice:
1)
„provozovatelem letiště“ se rozumí „řídící orgán letiště“ definovaný v čl. 2 písm. j) nařízení (EHS) č. 95/93;
2)
„koordinátorem letištních časových intervalů“ se rozumí funkce zřízená na koordinovaných letištích podle nařízení (EHS) č. 95/93;
3)
„navrhováním vzdušného prostoru“ se rozumí proces, který má přispět k dosažení výkonnostních cílů týkajících se sítě a zabezpečit potřeby uživatelů vzdušného prostoru a rovněž zajistit nebo zvýšit stanovenou úroveň bezpečnosti a zvýšit kapacitu vzdušného prostoru a environmentální výkonnost rozvojem a uplatňováním moderních navigačních schopností a technologií, zdokonalením sítí leteckých tratí a souvisejícího rozdělení na sektory, optimalizovaných struktur vzdušného prostoru a postupů ATM, které zvyšují kapacitu;
4)
„vyhrazením vzdušného prostoru“ se rozumí definovaná část vzdušného prostoru dočasně vyhrazená pro výhradní nebo specifické užívání kategoriemi uživatelů;
5)
„omezením vzdušného prostoru“ se rozumí definovaná část vzdušného prostoru, v jehož rámci se mohou různě a ve stanovených dobách vykonávat činnosti nebezpečné pro let letadla („nebezpečný prostor“); nebo vzdušný prostor, který se nachází nad pozemními prostory nebo mezinárodními vodami státu, ve kterém je let letadla omezen v souladu s určitými stanovenými podmínkami („omezený prostor“); nebo vzdušný prostor, který se nachází nad pozemními prostory nebo mezinárodními vodami státu, ve kterém je let letadla zakázán („zakázaný prostor“);
6)
„strukturou vzdušného prostoru“ se rozumí specifická část vzdušného prostoru, navržená k zajištění bezpečného a optimálního provozu letadel;
7)
„využíváním vzdušného prostoru“ se rozumí způsob, jakým je vzdušný prostor provozně používán;
8)
„zástupcem uživatelů vzdušného prostoru“ se rozumí jakákoli právnická osoba či subjekt zastupující zájmy jedné nebo více kategorií uživatelů letových navigačních služeb;
9)
„leteckým kmitočtovým pásmem“ se rozumí zápis do tabulky radiokomunikačního řádu ITU týkající se přidělení kmitočtů v daném kmitočtovém pásmu, v němž se přidělují kmitočty pro účely všeobecného letového provozu;
10)
„sektorem řízení letového provozu (ATC)“ se rozumí stanovená část vzdušného prostoru, v němž mají přiřazení řídící letového provozu v danou dobu odpovědnost za poskytování ATC;
11)
„tratí letových provozních služeb (tratí ATS)“ se rozumí definovaná část struktury vzdušného prostoru navržená k usměrňování toku provozu podle potřeb poskytování letových provozních služeb;
12)
„civilně-vojenskou koordinací“ se rozumí koordinace mezi civilními a vojenskými orgány a složkami uspořádání letového provozu, která je nutná k zajištění bezpečného, účinného a harmonického využívání vzdušného prostoru;
13)
„kondicionální tratí (CDR)“ se rozumí trať ATS, která je k dispozici pouze pro plánování letů a používání za stanovených podmínek;
14)
„rozhodováním založeném na spolupráci“ se rozumí proces, v němž se přijímají rozhodnutí na základě trvalé součinnosti a konzultace s členskými státy, provozními uživateli a případně jinými subjekty;
15)
„krizí sítě“ se rozumí stav neschopnosti poskytovat letové navigační služby na požadované úrovni, který vede k zásadní ztrátě kapacity sítě nebo výrazné nerovnováze mezi kapacitou sítě a poptávkou nebo k důležitému selhání toku informací v jedné nebo několika částech sítě po neobvyklé a nepředvídané situaci;
16)
„plánem optimalizace evropské sítě tratí ATS“ se rozumí plán zpracovaný manažerem struktury vzdušného prostoru v koordinaci s provozními uživateli, který zahrnuje výsledek jejich provozních činností s ohledem na navrhování sítě tratí ATS v krátkodobém a střednědobém horizontu v souladu s obecnými zásadami strategického plánu sítě;
17)
„vzdušným prostorem volných tratí“ se rozumí specifický vzdušný prostor, v němž uživatelé mohou volně plánovat své tratě mezi vstupním a výstupním bodem bez odkazu na síť tratí ATS;
18)
„přidělením kmitočtu“ se rozumí oprávnění vydané členským státem k využívání rádiového kmitočtu nebo kmitočtového kanálu za stanovených podmínek;
19)
„vlivem na síť“ se v souvislosti s funkcí rádiových kmitočtů stanovených v příloze II rozumí situace, kdy přidělení rádiových kmitočtů sníží, zamezí nebo přeruší činnost jednoho nebo více přidělení rádiových kmitočtů sítě, nebo zabrání optimálnímu využívání leteckých kmitočtových pásem v oblasti působnosti tohoto nařízení;
20)
„vícenásobnými volbami tratí“ se rozumí stav, kdy uživatel vzdušného prostoru má možnost více než jedné volby směrování tratí v síti tratí ATS;
21)
„třetími zeměmi“ se rozumí nečlenské státy, které jsou členy organizace Eurocontrol nebo které uzavřely dohodu s Unií o zavedení jednotného evropského nebe nebo které se účastní funkčního bloku vzdušného prostoru;
22)
„manažerem struktury vzdušného prostoru“ se rozumí orgán zřízený podle článku 6 nařízení (ES) č. 551/2004 za účelem plnění povinností stanovených v uvedeném článku a v tomto nařízení;
23)
„operačním plánem sítě“ se rozumí plán zpracovaný manažerem struktury vzdušného prostoru v koordinaci s provozními uživateli s cílem organizovat své provozní činnosti v krátkodobém a střednědobém horizontu v souladu s obecnými zásadami strategického plánu sítě. Pro navrhování evropské sítě tratí ATS (ERND), který tvoří zvláštní část operačního plánu sítě, zahrnuje plán optimalizace evropské sítě tratí ATS;
24)
„strategickým plánem sítě“ se rozumí plán zpracovaný manažerem struktury vzdušného prostoru v souladu s evropským hlavním plánem ATM v koordinaci s členskými státy a provozními uživateli, který stanoví obecné zásady pro provoz sítě a jeho dlouhodobý výhled;
25)
„provozní organizací“ se rozumí organizace odpovědná za poskytování inženýrských a technických služeb podporujících letové provozní, komunikační, navigační nebo přehledové služby;
26)
„provozními požadavky“ se rozumí požadavky sítě z hlediska bezpečnosti, kapacity a efektivnosti;
27)
„provozními uživateli“ se rozumí civilní a vojenští uživatelé vzdušného prostoru, civilní a vojenští poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé letišť, koordinátoři letištních časových intervalů, provozní organizace a všechny další skupiny zúčastněných stran, které se pro jednotlivé funkce považují za důležité;
28)
„konfigurací sektorů“ se rozumí systém, který spojuje sektory, jež jsou sestaveny a mají nejlepší předpoklady pro plnění provozních požadavků a zajištění dostupnosti vzdušného prostoru;
29)
„tratí požadovanou uživatelem“ se rozumí požadované směrování tratí ohlášené provozovatelem letadel ve fázi navrhování vzdušného prostoru za účelem plnění jeho potřeb.
KAPITOLA II
ORGANIZACE A USPOŘÁDÁNÍ FUNKCÍ SÍTĚ
Článek 3
Zřízení manažera struktury vzdušného prostoru
1. S cílem plnit úkoly nezbytné pro vykonávání funkcí stanovených v článku 6 nařízení (ES) č. 551/224 a v přílohách tohoto nařízení se zřizuje nezávislý a odborně způsobilý orgán (manažer struktury vzdušného prostoru).
2. Doba výkonu funkce manažera struktury vzdušného prostoru se shoduje s referenčními obdobími systému sledování výkonnosti stanovenými v čl. 7 odst. 1 nařízení (EU) č. 691/2010. Je dostatečně dlouhá, aby se provádění těchto funkcí mohlo náležitě rozvinout. Není kratší než dvě referenční období a lze ji prodloužit.
3. Manažer struktury vzdušného prostoru je jmenován formou rozhodnutí Komise po konzultaci s Výborem pro jednotné nebe v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004 a nejpozději tři měsíce po přijetí tohoto nařízení. Rozhodnutí obsahuje podmínky jmenování, včetně financování a podmínek jeho odvolání. Komise posoudí soulad s těmito podmínkami na konci každého referenčního období uvedeného v odstavci 2.
4. Manažer struktury vzdušného prostoru plní tyto funkce:
a)
navrhování evropské sítě tratí ATS podle ustanovení přílohy I;
b)
koordinace omezených zdrojů, zejména:
i)
rádiové kmitočty v rámci leteckých kmitočtových pásem používaných všeobecným letovým provozem podle ustanovení přílohy II,
ii)
kódy odpovídačů SSR podle ustanovení přílohy III.
Podle čl. 6 odst. 3 nebo odst. 4 písm. c) nařízení (ES) č. 551/2004 může Komise přidávat manažerovi struktury vzdušného prostoru další funkce.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru plní rovněž funkci ATFM uvedenou v čl. 6 odst. 6 nařízení (ES) č. 551/2004 a v nařízení (EU) č. 255/2010.
Článek 4
Úkoly manažera struktury vzdušného prostoru
1. Za účelem vykonávání funkcí uvedených v článku 3 plní manažer struktury vzdušného prostoru tyto úkoly s ohledem na trvalé zlepšování provozu sítě v jednotném evropském nebi, které přispívají k plnění výkonnostních cílů celé Evropské unie stanovených v nařízení (EU) č. 691/2010, a zejména:
a)
zpracování, udržování a provádění strategického plánu sítě uvedeného v článku 5 v souladu se systémem sledování výkonnosti stanoveným v nařízení (EU) č. 691/2010 a evropským hlavním plánem ATM a s přihlédnutím k relevantním plánům letové navigace ICAO;
b)
podrobný popis strategického plánu sítě za pomoci operačního plánu sítě dále upřesněného v článku 6, který se zabývá zejména výkonnostními cíli celé Evropské unie pokrývající tříletá až pětiletá, roční, sezónní, týdenní a denní období;
c)
zpracování integrovaného návrhu evropské sítě tratí ATS podle ustanovení přílohy I;
d)
zajištění základní funkce pro koordinaci rádiových kmitočtů požadované v čl. 6 odst. 4 písm. b) nařízení (ES) č. 551/2004 a stanovené v příloze II tohoto nařízení;
e)
koordinace zlepšení procesu přidělování kódů odpovídačů SSR stanoveného v příloze III;
f)
organizace uspořádání a provozu funkcí, a zejména plnění povinností centrálního stanoviště ATFM;
g)
zajištění jednotného a koordinovaného přístupu ke všem plánovacím a provozním činnostem sítě, včetně sledování a zlepšování její celkové výkonnosti;
h)
poskytování podpory pro řešení krizí sítě;
i)
podpora různých provozních uživatelů při výkonu povinností, které jsou jim uloženy, při zavádění systémů a postupů uspořádání letového provozu a/nebo letových navigačních služeb (ATM/ANS) v souladu s evropským hlavním plánem ATM;
j)
poskytování podpory subjektům, které jsou pověřeny šetřením nehod a incidentů v civilním letectví nebo analýzou jejich výskytu podle požadavků těchto subjektů, v rámci oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 996/2010 (7);
k)
zajištění koordinace s jinými oblastmi a třetími zeměmi, které se nepodílejí na činnosti manažera struktury vzdušného prostoru.
2. Manažer struktury vzdušného prostoru přispívá k provádění systému sledování výkonnosti v souladu s nařízením (EU) č. 691/2010.
3. Manažer struktury vzdušného prostoru za účelem plnění svých úkolů zajistí toto:
a)
dostupnost, provoz a sdílení nástrojů, procesů a jednotných údajů na podporu procesu rozhodování založeného na spolupráci na úrovni sítě, mimo jiné včetně zpracování letových plánů a systémů správy údajů;
b)
usnadnění a koordinaci mezi provozními uživateli a podporu těchto uživatelů při zavádění a provádění plánů a souvisejících opatření sítě po rozhodnutí založeném na spolupráci;
c)
vhodnou provozní koordinaci, a rovněž optimalizaci, interoperabilitu a vzájemnou propojenost v rámci své oblasti působnosti;
d)
koordinaci návrhů na změny příslušných dokumentů ICAO týkajících se funkcí sítě;
e)
podávání zpráv podle článku 20 o všech aspektech operační výkonnosti, včetně omezených zdrojů;
f)
vhodné propojení s jinými druhy dopravy.
4. Na žádost Komise nebo Agentury manažer struktury vzdušného prostoru vyhoví požadavkům ad hoc na informace, konzultaci, analýzu nebo jiné podobné vedlejší úkoly spojené s různými funkcemi.
Článek 5
Strategický plán sítě
1. Manažer struktury vzdušného prostoru za účelem řízení svého dlouhodobého výhledu zpracovává, spravuje a provádí strategický plán sítě, který je v souladu s referenčním obdobím stanoveným v čl. 7 odst. 1 nařízení (EU) č. 691/2010. Ten obsahuje plán výkonnosti a výkonnostní cíle na příští referenční období a uvádí výhled na další referenční období.
2. Strategický plán sítě poskytuje informace uvedené v příloze IV.
3. Strategický plán sítě se zaměřuje na dosažení výkonnostních cílů pro funkce sítě stanovených v nařízení (EU) č. 691/2010.
4. Strategický plán sítě je podle potřeby aktualizován.
Článek 6
Operační plán sítě
1. Za účelem provádění strategického plánu sítě na provozní úrovni zpracuje manažer struktury vzdušného prostoru podrobný operační plán sítě.
2. Operační plán sítě poskytuje informace uvedené v příloze V.
3. Operační plán sítě stanoví zejména opatření k dosažení výkonnostních cílů celé Evropské unie stanovených v nařízení (EU) č. 691/2010, pokrývající tříleté až pětileté, roční, sezónní, týdenní a denní období.
4. Operační plán sítě zahrnuje vojenské požadavky, pokud je členské státy stanoví.
5. Operační plán sítě obsahuje plán optimalizace evropské sítě tratí ATS a rovnocenný plán pro rádiové kmitočty a kódy odpovídačů SSR.
6. Operační plán sítě identifikuje provozní omezení, úzká místa, opatření pro zlepšení a řešení pro nápravu nebo zmírnění.
7. Poskytovatelé letových navigačních služeb, funkční bloky vzdušného prostoru a provozovatelé letišť zajistí, aby jejich operační plány byly v souladu s operačním plánem sítě. Soudržnost operačního plánu sítě zajistí manažer struktury vzdušného prostoru.
8. Operační plán sítě je aktualizován v pravidelných intervalech s přihlédnutím k veškerému důležitému vývoji v potřebách a požadavcích funkcí sítě.
Článek 7
Pravomoci manažera struktury vzdušného prostoru
1. Aniž jsou dotčeny povinnosti členských států, manažer struktury vzdušného prostoru při plnění svých úkolů přijímá jednotlivá opatření vyplývající z procesu rozhodování založeného na spolupráci. Strany, jichž se tato opatření týkají, je provedou.
2. Pokud povinnosti členského státu zamezují přijetí uvedených jednotlivých opatření, manažer struktury vzdušného prostoru se s takovým případem obrátí na Komisi, která jej dále zváží.
3. Manažer struktury vzdušného prostoru doporučuje také opatření k dalším otázkám, které si vyžaduje výkonnost sítě.
4. Manažer struktury vzdušného prostoru přijímá ve své oblasti působnosti opatření, jejichž cílem je zajistit, aby v celé Evropské unii byly splněny příslušné výkonnostní cíle uvedené v článku 9 nařízení (EU) č. 691/2010.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru sbírá, sjednocuje a analyzuje všechny důležité údaje uvedené v přílohách I až VI. Na požádání poskytne tyto údaje Komisi, Agentuře nebo orgánu pro kontrolu výkonnosti podle ustanovení nařízení (EU) č. 691/2010.
Článek 8
Vztahy s provozními uživateli
1. Manažer struktury vzdušného prostoru sítě za účelem plnění svých úkolů sledování a zlepšování celkové výkonnosti sítě zpracuje ve spolupráci s provozními uživateli příslušná pracovní ujednání stanovená v článku 15.
2. Provozní uživatelé zajistí, aby opatření prováděná na místní úrovni nebo na úrovni funkčního bloku vzdušného prostoru byla slučitelná s opatřeními přijatými v rámci procesu rozhodování založeného na spolupráci na úrovni sítě.
3. Provozní uživatelé poskytnou manažerovi struktury vzdušného prostoru příslušné údaje uvedené v přílohách I až VI, přičemž dodrží všechny termíny a požadavky na úplnost nebo přesnost dohodnuté s manažerem struktury vzdušného prostoru pro jejich dodání.
4. Provozní uživatelé, jichž se týkají jednotlivá opatření přijatá manažerem struktury vzdušného prostoru podle čl. 7 odst. 1, mohou požádat o jejich revizi do pěti pracovních dní od jejich přijetí. Žádostí o revizi není platnost jednotlivých opatření pozastavena.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru potvrdí nebo upraví dotyčná opatření do pěti pracovních dní nebo v případě krize sítě do 48 hodin.
Článek 9
Vztahy s členskými státy
1. Manažer struktury vzdušného prostoru při plnění svých úkolů náležitě přihlédne k povinnostem členských států.
2. Členské státy informují manažera struktury vzdušného prostoru, pokud jejich svrchovanost a povinnosti zamezují přijetí jednotlivých opatření podle čl. 7 odst. 1.
3. Jsou-li členské státy zapojeny do provozních otázek týkajících se funkcí sítě, podílejí se na procesu rozhodování založeném na spolupráci a výsledky dohodnuté v tomto procesu uplatní na vnitrostátní úrovni.
Článek 10
Vztahy s funkčními bloky vzdušného prostoru
1. Členské státy zajistí úzkou spolupráci a koordinaci mezi funkčními bloky vzdušného prostoru a manažerem struktury vzdušného prostoru, jako například na úrovni strategického plánování a taktického uspořádání každodenního toku a kapacity.
2. S cílem usnadnit vzájemnou provozní propojenost mezi funkčními bloky vzdušného prostoru manažer struktury vzdušného prostoru v těsné spolupráci se všemi funkčními bloky vzdušného prostoru vytvoří harmonizované procesy, postupy a rozhraní, včetně změn aspektů, které se týkají jeho činností.
3. Členské státy, které spolupracují v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru, zajistí zformování jednotných názorů na funkce sítě.
4. Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří spolupracují v rámci funkčního bloku vzdušného prostoru, zajistí zformování jednotných názorů na provozní otázky funkcí sítě.
5. Před vytvořením funkčního bloku vzdušného prostoru spolupracují členské státy a poskytovatelé letových navigačních služeb takovým způsobem, aby byly zformovány jednotné názory na aspekty týkající se činností manažera struktury vzdušného prostoru.
Článek 11
Civilně-vojenská spolupráce
1. Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí zavedení vhodných opatření s cílem umožnit a podpořit odpovídající koordinaci s vnitrostátními vojenskými orgány.
2. Členské státy zajistí příslušné zapojení vojenského sektoru do všech činností týkajících se funkcí sítě.
3. Členské státy zajistí odpovídající zastoupení poskytovatelů vojenských letových navigačních služeb a vojenských uživatelů vzdušného prostoru ve všech provozních pracovních a konzultačních ujednáních stanovených manažerem struktury vzdušného prostoru.
4. Funkce navrhování evropské sítě tratí ATS se vykonává, aniž jsou dotčena vyhrazení nebo omezení části vzdušného prostoru pro výhradní nebo specifické používání členskými státy. Manažer struktury vzdušného prostoru podporuje a koordinuje dostupnost kondicionálních tratí vedoucích přes tyto oblasti v souladu s nařízením Komise (ES) č. 2150/2005 (8).
Článek 12
Obecné požadavky na funkce sítě
Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí, aby byly splněny obecné požadavky na funkce sítě stanovené v příloze VI. Tyto požadavky se použijí od data přijetí rozhodnutí o jmenování a manažer struktury vzdušného prostoru je splní během dvanácti měsíců od tohoto data.
KAPITOLA III
USPOŘÁDÁNÍ FUNKCÍ SÍTĚ
Článek 13
Rozhodování založené na spolupráci
1. Funkce sítě jsou uspořádány pomocí rozhodování založeného na spolupráci.
2. Proces rozhodování založeného na spolupráci zahrnuje:
a)
proces konzultací stanovený v článku 14;
b)
podrobná pracovní ujednání a provozní procesy stanovené v článku 15.
3. Manažer struktury vzdušného prostoru s cílem přijmout opatření týkající se uspořádání funkcí sítě a sledovat jejich výkonnost zřídí Radu pro uspořádání struktury vzdušného prostoru, stanovenou v článku 16.
4. Zjistí-li manažer struktury vzdušného prostoru, že mu v činnosti brání jedna nebo více stran, bude záležitost postoupena Radě pro uspořádání struktury vzdušného prostoru.
Článek 14
Proces konzultací
1. Bude vytvořen proces za účelem uspořádání vhodných a pravidelných konzultací členských států a provozních uživatelů.
2. Konzultace se zaměří na podrobná pracovní ujednání stanovená v článku 15, na strategický plán sítě, operační plán sítě, pokrok v provádění plánů, zprávy pro Komisi a případně na provozní otázky.
3. Proces konzultací se může odlišovat v závislosti na povaze jednotlivých funkcí sítě. Podle potřeby budou zapojeny členské státy, aby se zajistila možnost řešení regulačních otázek.
4. Nejsou-li zúčastněné strany spokojeny s konzultací, otázka se předá nejdřív ke konzultaci na úrovni jednotlivých funkcí. Nelze-li na úrovni jednotlivých funkcí dosáhnout řešení otázky, záležitost se postoupí k rozhodnutí Radě pro uspořádání struktury vzdušného prostoru.
Článek 15
Podrobná pracovní ujednání a provozní procesy
1. Manažer struktury vzdušného prostoru zpracuje podrobná pracovní ujednání a provozní procesy s cílem řešit aspekty plánování a provozu, zejména s přihlédnutím ke specifičnosti a požadavkům jednotlivých funkcí sítě uvedeným v přílohách I až VI tohoto nařízení.
2. Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí, aby podrobná pracovní ujednání a provozní procesy obsahovaly pravidla o oznamování dotyčným zainteresovaným stranám.
3. Tato podrobná pracovní ujednání a provozní procesy musí dodržovat zásadu oddělení poskytovaných služeb a regulačních otázek a zajistit, aby v případě potřeby byly zapojeny členské státy.
Článek 16
Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru
1. Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru odpovídá za:
a)
schválení strategického plánu sítě před jeho přijetím v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení (ES) č. 549/2004;
b)
schválení tříletých až pětiletých a ročních operačních plánů sítě;
c)
schválení procesů rozhodování založeného na spolupráci, procesů konzultací a také podrobných pracovních ujednání a provozních procesů pro funkce sítě po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe;
d)
schválení jednacího řádu koordinační krizové jednotky pro evropské letectví, stanovené v čl. 18 odst. 4, po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe;
e)
sledování pokroku v provádění plánů a řešení všech možných odchylek od původních plánů;
f)
sledování procesu konzultací s provozními uživateli;
g)
sledování činností týkajících se uspořádání funkcí sítě;
h)
sledování činností manažera struktury vzdušného prostoru týkajících se krizí sítě;
i)
schvalování výroční zprávy uvedené v článku 20. Uvedená zpráva kromě jiného obsahuje provádění strategického plánu sítě a operačního plánu sítě;
j)
řešení otázek, které nebyly vyřešeny na úrovni jednotlivých funkcí sítě;
k)
posuzování, zda manažer struktury vzdušného prostoru má potřebnou odbornou způsobilost a zdroje a zda je dostatečně nestranný k nezávislému plnění úkolů, které mu byly uloženy, včetně ochrany, odpovědnosti a opatření pro řešení pohotovostí;
l)
schvalování ročního rozpočtu manažera struktury vzdušného prostoru po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe;
m)
schvalování svého jednacího řádu, po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe;
n)
řešení všech dalších otázek, které bude považovat za důležité.
2. V Radě pro uspořádání struktury vzdušného prostoru mají hlasovací právo tito členové:
a)
jeden zástupce poskytovatelů letových navigačních služeb na každý funkční blok vzdušného prostoru, zřízený nebo zřizovaný, s celkovým počtem čtyř hlasů pro všechny poskytovatele letových navigačních služeb;
b)
čtyři zástupci komerčních a nekomerčních civilních uživatelů vzdušného prostoru;
c)
dva zástupci provozovatelů letišť;
d)
dva zástupci vojenského sektoru jako poskytovatelé letových navigačních služeb a uživatelé vzdušného prostoru.
3. Členy Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru jsou rovněž:
a)
předseda jmenovaný na základě odborné způsobilosti a zkušeností na návrh Komise, který vychází zejména z návrhů členů Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru s hlasovacím právem, a po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe;
b)
jeden zástupce Komise;
c)
jeden zástupce organizace Eurocontrol;
d)
jeden zástupce manažera struktury vzdušného prostoru.
4. Členové mají náhradníka.
5. Členové Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru s hlasovacím právem jsou jmenováni na návrh své organizace po získání kladného stanoviska Výboru pro jednotné nebe.
6. Komise může jmenovat nezávislé a uznávané odborníky jako poradce, kteří vystupují jako soukromé osoby a zastupují širokou škálu oborů zahrnujících hlavní aspekty funkcí sítě. Státy, které se podílejí na činnosti manažera struktury vzdušného prostoru, navrhnou za tímto účelem kandidáty.
7. Členové uvedení v odst. 3 písm. a), b) a c) mají právo odmítnout návrhy, které mají dopad na:
a)
svrchovanost a povinnosti členských států, zejména ty, jež se vztahují k veřejnému pořádku, veřejné bezpečnosti a záležitostem obrany podle ustanovení článku 13 nařízení (ES) č. 549/2004;
b)
slučitelnost činností Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru se záměry a cíli tohoto nařízení;
c)
nestrannost a jmění Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru.
8. Dokumenty uvedené v odstavci 1 přijímá Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru prostou většinou členů s hlasovacím právem.
9. Nelze-li dosáhnout dohody o řešení otázek důležitých pro síť, Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru postoupí záležitost Komisi k dalšímu řízení. Komise o tom uvědomí Výbor pro jednotné nebe.
Článek 17
Úloha Výboru pro jednotné nebe
1. Manažer struktury vzdušného prostoru postoupí regulační otázky Komisi, která o nich uvědomí Výbor pro jednotné nebe.
2. Výbor pro jednotné nebe sdělí stanovisko:
a)
ke jmenování manažera struktury vzdušného prostoru;
b)
ke jmenování předsedy Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru;
c)
ke jmenování členů Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru s hlasovacím právem;
d)
k jednacímu řádu Rady pro uspořádání struktury vzdušného prostoru;
e)
ke strategickému plánu sítě, a zejména k cílům tohoto plánu v raném stadiu;
f)
k ročnímu rozpočtu manažera struktury vzdušného prostoru;
g)
k jednacímu řádu koordinační krizové jednotky pro evropské letectví;
h)
k procesům rozhodování založeného na spolupráci, procesům konzultací a také podrobným pracovním ujednáním a provozním procesům pro funkce sítě.
3. Výbor pro jednotné nebe může Komisi poskytnout poradenství, když Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru není schopna dosáhnout dohody o řešení otázek důležitých pro síť.
KAPITOLA IV
ŘEŠENÍ KRIZÍ SÍTĚ
Článek 18
Zřízení koordinační krizové jednotky pro evropské letectví
1. Řešení krizí sítě je podpořeno zřízením koordinační krizové jednotky pro evropské letectví (EACCC - European Aviation Crisis Coordination Cell).
2. Stálí členové jednotky EACCC jsou složeni z jednoho zástupce členského státu, který vykonává předsednictví Rady, jednoho zástupce Komise, jednoho zástupce Agentury, jednoho zástupce organizace Eurocontrol, jednoho zástupce vojenského sektoru, jednoho zástupce poskytovatelů letových navigačních služeb, jednoho zástupce letišť a jednoho zástupce uživatelů vzdušného prostoru.
3. Složení jednotky EACCC může být případ od případu rozšířeno o odborníky v závislosti na povaze konkrétní krize.
4. Jednotka EACCC připraví svůj jednací řád, který přijme Rada pro uspořádání struktury vzdušného prostoru.
5. Manažer struktury vzdušného prostoru zpřístupní zdroje potřebné ke zřízení a činnosti jednotky EACCC.
Článek 19
Povinnosti manažera struktury vzdušného prostoru a jednotky EACCC
1. Manažer struktury vzdušného prostoru v součinnosti s členy jednotky EACCC odpovídá za zahájení a ukončení činnosti jednotky EACCC.
2. Manažer struktury vzdušného prostoru za podpory jednotky EACCC odpovídá za:
a)
koordinaci řízení reakce na krizi sítě v souladu s jednacím řádem jednotky EACCC, která zahrnuje úzkou spolupráci s odpovídajícími strukturami v členských státech;
b)
podpora aktivace a koordinace pohotovostních plánů na úrovni členských států;
c)
zpracování zmírňujících opatření na úrovni sítě s cílem zabezpečit poskytnutí včasné reakce na tyto krizové situace sítě, aby byl chráněn a zajištěn nepřetržitý a bezpečný provoz sítě. Manažer struktury vzdušného prostoru za tímto účelem:
i)
24 hodin sleduje situaci v síti s ohledem na krize sítě,
ii)
zajišťuje účinnou správu informací a komunikaci rozesíláním přesných, včasných a úplných údajů za účelem podpory uplatňování zásad a postupů řízení rizik v procesech rozhodování,
iii)
usnadňuje organizovaný sběr a centralizované ukládání těchto údajů;
d)
v případě potřeby upozorňovat Komisi, Agenturu nebo členské státy na možnosti další podpory zmírnění krize, včetně kontaktů s provozovateli jiných druhů dopravy, kteří mohou určit a uskutečnit intermodální řešení;
e)
sledovat a podávat zprávy o obnově a udržitelnosti sítě.
KAPITOLA V
SLEDOVÁNÍ, PODÁVÁNÍ ZPRÁV A DOHLED
Článek 20
Sledování a podávání zpráv
1. Manažer struktury vzdušného prostoru stanoví postup průběžného sledování:
a)
operační výkonnosti sítě;
b)
přijatých opatření a výsledku výkonnosti dosaženého provozními uživateli a státy;
c)
účinnosti a efektivnosti každé funkce, na kterou se vztahuje toto nařízení.
2. Průběžným sledováním se zjišťuje jakékoliv možná odchylka od strategického plánu sítě a operačních plánů sítě. Manažeru struktury vzdušného prostoru při tomto úkolu pomáhají provozní uživatelé, mimo jiné zejména poskytováním údajů.
3. Manažer struktury vzdušného prostoru předkládá každý rok Komisi a Agentuře zprávu o opatřeních přijatých ke splnění svých úkolů. Zpráva se zabývá jednotlivými funkcemi sítě a také celkovou situací v síti a je úzce propojena s obsahem strategického plánu sítě a operačním plánem sítě. Komise o tom uvědomí Výbor pro jednotné nebe.
Článek 21
Dohled nad manažerem struktury vzdušného prostoru
Komise, jíž je nápomocna Agentura v záležitostech týkajících se bezpečnosti, zajistí dohled nad manažerem struktury vzdušného prostoru, zejména pokud jde o požadavky obsažené v tomto nařízení a v jiných právních předpisech Unie. Komise podává Výboru pro jednotné nebe každý rok nebo na zvláštní požádání zprávu.
KAPITOLA VI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 22
Vztahy s třetími zeměmi
Na činnosti manažera struktury vzdušného prostoru se mohou podílet třetí země spolu se svými provozními uživateli.
Článek 23
Financování manažera struktury vzdušného prostoru
Členské státy přijmou nezbytná opatření k financování funkcí sítě, kterými byl pověřen manažer struktury vzdušného prostoru, na základě poplatků za letové navigační služby. Manažer struktury vzdušného prostoru stanoví své náklady transparentním způsobem.
Článek 24
Odpovědnost
Manažer struktury vzdušného prostoru uzavře ujednání pro krytí odpovědnosti vyplývající z plnění jeho úkolů. Využitý způsob poskytování krytí musí odpovídat příslušné potenciální ztrátě a škodě, a to s ohledem na právní postavení manažera struktury vzdušného prostoru a na úroveň krytí komerčního pojištění, které je k dispozici.
Článek 25
Přezkum
Komise přezkoumá účinnost vykonávání funkcí sítě nejpozději do 31. prosince 2013 a poté v pravidelných intervalech s náležitým přihlédnutím k referenčním obdobím pro systém sledování výkonnosti stanoveným v nařízení (EU) č. 691/2010.
Článek 26
Změny nařízení (EU) č. 691/2010
Nařízení (EU) č. 691/2010 se mění takto:
1)
V čl. 3 odst. 3 se vkládá nové písmeno m), které zní:
„m)
posuzování plánu výkonnosti manažera struktury vzdušného prostoru, včetně jeho souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie.“
2)
Vkládá se nový článek 5a, který zní:
„Článek 5a
Manažer struktury vzdušného prostoru
1. Manažer struktury vzdušného prostoru zřízený článkem 3 nařízení Komise (EU) č. 677/2011 (9) plní v souvislosti se systémem sledování výkonnosti tyto úkoly:
a)
podporovat Komisi zajištěním příslušných vstupních údajů pro přípravu výkonnostních cílů celé Evropské unie před referenčními obdobími a pro sledování během referenčního období. Manažer struktury vzdušného prostoru zejména upozorní Komisi na každé podstatné a přetrvávající snížení operační výkonnosti;
b)
v souladu s čl. 20 odst. 5 poskytovat Komisi přístup ke všem údajům uvedeným v příloze IV;
c)
podporovat členské státy a poskytovatele letových navigačních služeb v dosahování jejich výkonnostního cíle během referenčních období;
d)
zpracovat plán výkonnosti, který se přijímá v rámci strategického plánu sítě před začátkem každého referenčního období. Tento plán výkonnosti je veřejný a:
i)
obsahuje výkonnostní cíl v oblasti životního prostředí, který je v souladu s výkonnostním cílem celé Evropské unie pro celé referenční období, s ročními hodnotami používanými pro účely sledování,
ii)
obsahuje výkonnostní cíle pro další příslušné klíčové oblasti výkonnosti, které jsou v souladu s výkonnostními cíli celé Evropské unie pro celé referenční období, s ročními hodnotami používanými pro účely sledování,
iii)
obsahuje popis opatření plánovaných za účelem splnění cílů,
iv)
v případě potřeby nebo v případě rozhodnutí Komise obsahuje další klíčové ukazatele výkonnosti a cíle.
3)
V článku 17 se vkládá odstavec 2a, který zní:
„2a. Komise sleduje provádění plánu výkonnosti manažera struktury vzdušného prostoru. Nejsou-li cíle během referenčního období plněny, Komise uplatní příslušná opatření stanovená v plánu výkonnosti s cílem situaci napravit. Za tímto účelem se použijí roční hodnoty uvedené v plánu výkonnosti.“
4)
V příloze III se body 3 a 4 nahrazují tímto:
„3. Životní prostředí
Navrhování tratě: Nepoužije se během prvního referenčního období. Během druhého referenčního období posouzení postupu navrhování tratě použitého v plánu výkonnosti a jeho soulad s postupem zpracování plánu optimalizace evropské sítě tratí ATS sestaveného manažerem struktury vzdušného prostoru.
4. Kapacita
Úroveň zpoždění: Porovnání očekávaného zdržení na trati z důvodů ATFM použitého v plánech výkonnosti s referenční hodnotou poskytnutou postupem plánování kapacity organizací Eurocontrol a v operačním plánu sítě manažera struktury vzdušného prostoru.“
Článek 27
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 7. července 2011.