KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 749/2011
af 29. juli 2011
om ændring af forordning (EU) nr. 142/2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om gennemførelse af Rådets direktiv 97/78/EF for så vidt angår visse prøver og genstande, der er fritaget for veterinærkontrol ved grænsen som omhandlet i samme direktiv
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 af 21. oktober 2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1774/2002 (1), særlig artikel 5, stk. 2, artikel 15, stk. 1, litra c), artikel 15, stk. 1, andet afsnit, artikel 20, stk. 10 og 11, artikel 41, stk. 3, første og tredje afsnit, artikel 42, stk. 2, og artikel 45, stk. 4, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved forordning (EF) nr. 1069/2009 er der fastsat dyre- og folkesundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og deraf afledte produkter med henblik på at forhindre og minimere risici for folke- og dyresundheden forårsaget af sådanne produkter. Den indeholder også bestemmelser om fastlæggelse af et slutpunkt i fremstillingskæden for visse afledte produkter, efter hvilket de ikke længere er omfattet af kravene i nævnte forordning.
(2)
Ved Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 af 25. februar 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om gennemførelse af Rådets direktiv 97/78/EF for så vidt angår visse prøver og genstande, der er fritaget for veterinærkontrol ved grænsen som omhandlet i samme direktiv (2), er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 1069/2009, herunder bestemmelser om fastlæggelse af slutpunkter for visse afledte produkter.
(3)
Danmark har indgivet en anmodning om fastlæggelse af et slutpunkt for fiskeolie, der anvendes til fremstilling af lægemidler. Da sådan fiskeolie er afledt af kategori 3-materiale og forarbejdes i henhold til strenge betingelser, bør der fastlægges et slutpunkt for sådan olie. Artikel 3 i og bilag XIII til forordning (EU) nr. 142/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
(4)
Forordning (EU) nr. 142/2011 videreførte bestemmelser, der var indført til gennemførelse af forordning (EF) 1774/2002 og Kommissionens beslutning 2003/324/EF (3), hvorved Estland, Letland og Finland fik tilladelse til at fodre visse pelsdyr med forarbejdet animalsk protein fra kroppe eller dele af dyr af samme art, bl.a. ræve. Bilag II bør ændres, så det tillades at fodre begge arter, det er almindeligt at holde, med sådant materiale, nemlig rødræv (Vulpes vulpes), der allerede er anført deri, og polarræv (Alopex lagopus), idet beslutning 2003/324/EF blev ophævet ved forordning (EU) nr. 142/2011.
(5)
Ved forordning (EF) nr. 1069/2009 er der fastsat visse bestemmelser om tryksterilisering, og det foreskrives, at der skal vedtages gennemførelsesbestemmelser vedrørende andre forarbejdningsmetoder, som skal anvendes på animalske biprodukter eller afledte produkter, så der ikke opstår uacceptable risici for folke- og dyresundheden, når sådanne produkter anvendes eller bortskaffes. Bilag IV til forordning (EU) nr. 142/2011 indeholder således standardforarbejdningsmetoder for forarbejdningsanlæg og visse andre anlæg og virksomheder.
(6)
Forordning (EF) nr. 1069/2009 tillader bortskaffelse eller anvendelse af animalske biprodukter eller afledte produkter ved hjælp af alternative metoder, forudsat at sådanne metoder er blevet godkendt på grundlag af en vurdering af metodernes evne til at reducere risici for folke- og dyresundheden til et niveau, der mindst svarer til standardforarbejdningsmetoderne for den relevante kategori af animalske biprodukter. I henhold til forordning (EF) nr. 1069/2009 skal der også indføres et standardformat for ansøgninger om tilladelse til alternative metoder. Bilag IV til forordning (EU) nr. 142/2011 indeholder således alternative forarbejdningsmetoder for forarbejdningsanlæg og visse andre anlæg og virksomheder.
(7)
Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) har vedtaget tre udtalelser om sådanne alternative metoder: en videnskabelig udtalelse af 21. januar 2009 om projektet vedrørende undersøgelse af alternativer til systemer til destruktion af dyrekroppe ved anvendelse af bunkertanksystemet (4) (bunkertanksystemprojektet), en videnskabelig udtalelse af 8. juli 2010 om kalkbehandling af fast gødning fra svin og fjerkræ (5) og en videnskabelig udtalelse af 22. september 2010 om en ansøgning fra Neste Oil om en ny alternativ metode til bortskaffelse eller anvendelse af animalske biprodukter (6).
(8)
Ved bunkertanksystemprojektet foreslås hydrolyse af svinekadavere og andre animalske biprodukter fra opdrættede svin i en lukket tank på bedriften. Efter et nærmere bestemt tidsrum skal det fremkomne hydrolyserede materiale bortskaffes ved forbrænding eller ved forarbejdning i overensstemmelse med sundhedsbestemmelserne for animalske biprodukter som første mulighed.
(9)
Ved bunkertanksystemprojektet foreslås som en anden mulighed også knusning og efterfølgende pasteurisering af svinekadavere og andre animalske biprodukter fra opdrættede, inden de bortskaffes.
(10)
I sin udtalelse af 21. januar 2009 om bunkertanksystemprojektet konkluderede EFSA, at de fremlagte oplysninger ikke gav tilstrækkelig grundlag for at betragte den anden mulighed som en sikker metode til bortskaffelse af animalske biprodukter fra svin. Hvad angår den første mulighed (hydrolyse) kunne EFSA ikke give en endelig vurdering. EFSA anførte dog, at de hydrolyserede materiale ikke ville indebære en supplerende risiko, forudsat at det blev videreforarbejdet i overensstemmelse med sundhedsreglerne for kategori 2-materiale.
(11)
Hydrolyse af animalske biprodukter på bedriften bør derfor tillades på betingelser, der hindrer overførsel af sygdomme, der kan overføres til mennesker eller dyr, og som forhindrer skadelige virkninger for miljøet. Især bør hydrolysen som en tredje mulighed foregå i en lukket, lækagesikker tank, som er adskilt fra opdrættede dyr på samme sted. Eftersom hydrolysemetoden ikke udgør en forarbejdningsmetode, bør de særlige betingelser for forarbejdning af animalske biprodukter på sådanne anlæg imidlertid ikke anvendes. Tanken bør under officielt tilsyn efterses regelmæssigt for evt. korrosion, således at man forhindrer udsivning af materialer til underliggende lag.
(12)
Hydrolysemetodens evne til at reducere potentielle sundhedsrisici er endnu ikke blevet dokumenteret. Håndtering eller anvendelse af det hydrolyserede materiale, bortset fra forbrænding eller medforbrænding, med eller uden forudgående forarbejdning, eller bortskaffelse på et godkendt deponeringsanlæg, kompostering eller omdannelse til biogas, hvis der ved de tre sidstnævnte muligheder forinden skal være foretaget tryksterilisering, bør forbydes.
(13)
Irland, Spanien, Letland, Portugal og Det Forenede Kongerige har udtrykt interesse for at kunne tillade deres erhvervsdrivende at anvende hydrolysemetoden. De pågældende medlemsstaters kompetente myndigheder har bekræftet, at der vil blive gennemført streng kontrol af sådanne erhvervsdrivende for at forebygge potentielle sundhedsrisici.
(14)
I sin udtalelse af 8. juli 2010 om kalkbehandling af fast gødning fra svin og fjerkræ konkluderede EFSA, at den foreslåede blanding af kalk og gødning kunne betragtes som en sikker proces til inaktivering af relevante bakteriologiske og virologiske patogener i betragtning af den påtænkte anvendelse på jordarealer af det afledte produkt, nemlig blandingen af kalk og gødning. Eftersom processens effektivitet i ansøgningen kun blev dokumenteret for én bestemt blandeanordning, anbefalede EFSA, at hvis der skal anvendes en anderledes blandeanordning til processen, bør der foretages en validering på grundlag af målinger af pH-værdi, tid og temperatur for at dokumentere, at der ved anvendelse af den anderledes blandeanordning kan opnås tilsvarende inaktivering af patogener.
(15)
Der bør foretages en validering ifølge disse principper, når ulæsket kalk (CaO), som blev anvendt til den proces, EFSA vurderede, erstattes af dolomitkalk (CaOMgO).
(16)
I sin udtalelse af 22. september 2010 om en katalytisk flertrinsproces til fremstilling af fornyelige brændstoffer konkluderede EFSA, at processen kan betragtes som sikker, når afsmeltet fedt fra kategori 2- og kategori 3-materiale anvendes som udgangsmaterialer, og dette afsmeltede fedt er blevet forarbejdet i overensstemmelse med standardforarbejdningsmetoderne for animalske biprodukter. Det kunne imidlertid ikke på grundlag af den fremlagte dokumentation konkluderes, at processen også er i stand til at reducere potentielle TSE-risici, som evt. forekommer i afsmeltet fedt fra kategori 1-materiale. Den katalytiske flertrinsproces bør derfor godkendes for afsmeltet fedt fra kategori 2- og kategori 3-materiale, mens den bør afvises for afsmeltet fedt fra kategori 1-materiale. Denne afvisning er ikke til hinder for, at ansøgeren fremlægger yderligere dokumentation for EFSA med henblik på en ny vurdering, men indtil en sådan vurdering foreligger, bør anvendelse i processen af afsmeltet fedt fra kategori 1-materiale forbydes.
(17)
Bilag IV til forordning (EU) nr. 142/2011 bør ændres for at tage hensyn til konklusionerne i de tre videnskabelige udtalelser fra EFSA.
(18)
I henhold til forordning (EF) nr. 1069/2009 skal der vedtages gennemførelsesbestemmelser om omdannelse af animalske biprodukter til biogas eller kompost. Når animalske biprodukter i et biogasanlæg eller et komposteringsanlæg blandes med ikke-animalske materialer eller andre materialer, der ikke er omfattet af nævnte forordning, bør den kompetente myndighed kunne tillade, at der udtages repræsentative prøver efter pasteurisering, men inden blanding, for at teste, om de mikrobiologiske kriterier er overholdt. Prøveudtagningen bør give grundlag for at påvise, om pasteuriseringen af animalske biprodukter har reduceret de mikrobiologiske risici i de animalske biprodukter, der skal omdannes.
(19)
Bilag V til forordning (EU) nr. 142/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
(20)
I henhold til forordning (EF) nr. 1069/2009 skal der vedtages et standardformat for ansøgninger om tilladelse til alternative metoder til anvendelse eller bortskaffelse af animalske biprodukter eller afledte produkter. Formatet skal anvendes af interesserede parter, når de indgiver en ansøgning om godkendelse af sådanne metoder.
(21)
Efter anmodning fra Kommissionen vedtog EFSA den 7. juli 2010 en videnskabelig udtalelse om en erklæring om teknisk bistand vedrørende formatet for ansøgninger om tilladelse til nye alternative metoder for animalske biprodukter (7). I erklæringen anbefaler EFSA bl.a., at der fastsættes klarere krav til de oplysninger, de interesserede parter skal fremlægge, når de indgiver en ansøgning om tilladelse til en ny alternativ metode.
(22)
Under hensyntagen til anbefalingerne i den videnskabelige udtalelse bør standardformatet for ansøgninger om tilladelse til alternative metoder, jf. bilag VII til forordning (EU) nr. 142/2011, ændres.
(23)
Eftersom fornyelige brændstoffer fremkommet ved den katalytiske flertrinsproces også kan fremstilles af importeret afsmeltet fedt, bør der foretages en præcisering af importbestemmelserne for sådant fedt og af betingelserne i det sundhedscertifikat, der skal ledsage sendinger af afsmeltet fedt på det EU-indgangssted, hvor veterinærkontrollen foregår. Bilag XIV og XV til forordning (EU) nr. 142/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
(24)
Ligeledes bør artikel 3 og bilag II, IV, V, VII, VIII og XI samt bilag XIII-XVI derfor ændres.
(25)
Der bør fastsættes en overgangsperiode, som løber fra nærværende forordnings ikrafttrædelse, således at der fortsat til Unionen kan importeres afsmeltet fedt, der ikke er bestemt til konsum, og som skal anvendes til formål uden for foderkæden, som foreskrevet i forordning (EU) nr. 142/2011 inden ændringerne ved nærværende forordning.
(26)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
I forordning (EU) nr. 142/2011 foretages følgende ændringer:
1)
Artikel 3, litra g), erstattes af følgende:
»g)
pels, der opfylder de specifikke krav vedrørende slutpunktet for dette produkt i bilag XIII, kapitel VIII
h)
fiskeolie til fremstilling af lægemidler, der opfylder de specifikke krav vedrørende slutpunktet for dette produkt i bilag XIII, kapitel XIII
i)
benzin og brændstoffer, der opfylder de specifikke krav vedrørende produkter fra den katalytiske flertrinsproces til fremstilling af fornyelige brændstoffer i bilag IV, kapitel IV, afsnit 3, punkt 2, litra c).«
2)
Bilag II, IV, V, VII, VIII og XI samt bilag XIII-XVI ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.
Artikel 2
I en overgangsperiode, som udløber den 31. januar 2012, accepteres det fortsat, at sendinger af afsmeltet fedt, der ikke er bestemt til konsum, som skal anvendes til visse formål uden for foderkæden, og som ledsages af et sundhedscertifikat udfyldt og underskrevet i overensstemmelse med modellen i kapitel 10(B) i bilag XV til forordning (EU) nr. 142/2011 inden nærværende forordnings ikrafttrædelse, importeres til Unionen, forudsat at de pågældende certifikater er udfyldt og underskrevet inden den 30. november 2011.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juli 2011.
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 749/2011
ze dne 29. července 2011,
kterým se mění nařízení (EU) č. 142/2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a provádí směrnice Rady 97/78/ES, pokud jde o určité vzorky a předměty osvobozené od veterinárních kontrol na hranici podle uvedené směrnice
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 ze dne 21. října 2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a o zrušení nařízení (ES) č. 1774/2002 (1), a zejména čl. 5 odst. 2, čl. 15 odst. 1 písm. c), čl. 15 odst. 1 druhý pododstavec, čl. 20 odst. 10 a 11, čl. 41 odst. 3 první a třetí pododstavec, čl. 42 odst. 2 a čl. 45 odst. 4 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 1069/2009 stanoví hygienická a veterinární pravidla pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty s cílem zabraňovat rizikům pro zdraví lidí a zvířat, která v souvislosti s těmito produkty vznikají, a snižovat je na minimum. Nařízení rovněž obsahuje ustanovení pro stanovení konečného bodu výrobního řetězce určitých získaných produktů, po kterém se na ně už nevztahují požadavky uvedeného nařízení.
(2)
Nařízení Komise (EU) č. 142/2011 ze dne 25. února 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1069/2009 o hygienických pravidlech pro vedlejší produkty živočišného původu a získané produkty, které nejsou určeny k lidské spotřebě, a provádí směrnice Rady 97/78/ES, pokud jde o určité vzorky a předměty osvobozené od veterinárních kontrol na hranici podle uvedené směrnice (2), stanoví prováděcí pravidla pro nařízení (ES) č. 1069/2009, včetně pravidel pro stanovení konečných bodů pro určité získané produkty.
(3)
Dánsko předložilo žádost o stanovení konečného bodu pro rybí tuk, který se používá k výrobě léčivých přípravků. Protože se tento rybí tuk získává z materiálu kategorie 3 a zpracovává se za přísných podmínek, měl by se pro tento tuk stanovit konečný bod. Článek 3 nařízení (EU) č. 142/2011 a příloha XIII uvedeného nařízení by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.
(4)
Nařízení (EU) č. 142/2011 převzalo ustanovení zavedená k provedení nařízení (ES) č. 1774/2002 a rozhodnutí Komise 2003/324/ES (3), jimiž se zejména umožňuje Estonsku, Lotyšsku a Finsku krmení některých kožešinových zvířat zpracovanými živočišnými bílkovinami, které byly získány z těl zvířat téhož druhu nebo z jejich částí, zejména lišek. Příloha II by měla být změněna tak, aby se umožnilo krmení obou běžně chovaných druhů, tj. lišky obecné (Vulpes vulpes), která je v současnosti uvedená na seznamu, a lišky polární (Alopex lagopus) tímto materiálem, protože rozhodnutí 2003/324/ES bylo zrušeno nařízením (EU) č. 142/2011.
(5)
Nařízení (ES) č. 1069/2009 stanoví některá pravidla pro tlakovou sterilizaci a prováděcí opatření, která se mají přijmout pro další zpracovatelské metody, které se musí uplatnit pro vedlejší produkty živočišného původu nebo získané produkty, aby při použití nebo neškodném odstraňování těchto produktů nevznikla rizika nepřijatelná pro zdraví lidí a zvířat. V souladu s tím stanoví příloha IV nařízení (EU) č. 142/2011 standardní zpracovatelské metody pro zpracovatelské podniky a některé další podniky a zařízení.
(6)
Nařízení (ES) č. 1069/2009 umožňuje neškodné odstraňování nebo používání vedlejších produktů živočišného původu nebo získaných produktů alternativními metodami, pokud byly tyto metody povoleny na základě posouzení jejich schopnosti snižovat rizika pro zdraví lidí a zvířat na míru, která je pro příslušnou kategorii produktů živočišného původu alespoň rovnocenná standardním zpracovatelským metodám. Nařízení (ES) č. 1069/2009 také stanoví, že má být přijat standardní formát žádostí o alternativní metody. V souladu s tím stanoví příloha IV nařízení (EU) č. 142/2011 alternativní zpracovatelské metody pro zpracovatelské podniky a některé další podniky a zařízení.
(7)
Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad EFSA“) přijal s ohledem na takové alternativní metody tři stanoviska: vědecké stanovisko přijaté dne 21. ledna 2009 k projektu zkoumání alternativ k systémům likvidace kadáverů použitím kontejnerového systému (4) (dále jen „kontejnerový systém“), vědecké stanovisko přijaté dne 8. července 2010 k ošetření pevného prasečího a drůbežího hnoje vápnem (5) a vědecké stanovisko přijaté dne 22. září 2010 k žádosti společnosti Neste Oil o novou alternativní metodu neškodného odstraňování nebo používání vedlejších produktů živočišného původu (6).
(8)
Projekt kontejnerového systému navrhuje hydrolýzu kadáverů prasat a dalších vedlejších produktů živočišného původu z prasat chovaných v hospodářství, která se uskutečňuje v uzavřeném kontejneru na území hospodářství. Po určité době se získané hydrolyzované materiály neškodně odstraňují, a to přednostně spalováním nebo zpracováním v souladu s hygienickými pravidly pro vedlejší produkty živočišného původu.
(9)
Projekt kontejnerového systému dále navrhuje druhou možnost, kdy se kadávery prasat a další vedlejší produkty živočišného původu z prasat chovaných v hospodářství před jejich neškodným odstraněním drtí a následně pasterizují.
(10)
Úřad EFSA ve svém stanovisku ze dne 21. ledna 2009 ke kontejnerovému systému dospěl k závěru, že poskytnuté informace nejsou dostačujícím podkladem pro to, aby mohla být tato druhá možnost považována za bezpečný způsob neškodného odstranění vedlejších produktů živočišného původu z prasat. Pokud jde o první možnost založenou na hydrolýze, úřad EFSA také nebyl schopen předložit konečné posouzení. Uvedl však, že by hydrolyzovaný materiál neměl představovat další riziko, pokud by se dále zpracovával v souladu s hygienickými předpisy pro materiály kategorie 2.
(11)
Proto by se měla hydrolýza vedlejších produktů živočišného původu na území hospodářství povolit za podmínek, které brání přenosu onemocnění přenosných na člověka nebo na zvířata a které nemají nepříznivý účinek na životní prostředí. Zejména by se měla hydrolýza, jako třetí možnost, provádět v uzavřeném a nepropustném kontejneru, který je oddělený od hospodářských zvířat na stejném území. Protože však metoda hydrolýzy není zpracovatelskou metodou, neměly by se na ni vztahovat zvláštní podmínky pro zpracování vedlejších produktů živočišného původu v těchto zařízeních. Kontejner by se měl pravidelně a pod úředním dohledem kontrolovat na nepřítomnost koroze, aby se zabránilo úniku materiálů do země.
(12)
Schopnost metody hydrolýzy snížit možná zdravotní rizika se ještě neprokázala. Proto by se měla zakázat každá manipulace s hydrolyzovaným materiálem nebo jeho použití mimo spalování a spoluspalování, po předchozím zpracování nebo bez něj, nebo neškodné odstraňování na povolené skládce, kompostování nebo přeměna na bioplyn, pokud každé ze tří posledně uvedených možností předchází tlaková sterilizace.
(13)
Španělsko, Irsko, Lotyšsko, Portugalsko a Spojené království vyjádřily zájem o to, aby se jejich provozovatelům povolila metoda hydrolýzy. Příslušné orgány uvedených členských států potvrdily, že se u těchto provozovatelů mají uskutečnit přísné kontroly, aby se zabránilo možným zdravotním rizikům.
(14)
Úřad EFSA ve svém stanovisku ze dne 8. července 2010 k ošetření pevného prasečího a drůbežího hnoje vápnem dospěl k závěru, že by se navrhované smíchání vápna s hnojem mohlo považovat za bezpečný postup inaktivace příslušných bakteriálních a virových patogenních původců s ohledem na zamýšlenou aplikaci získaného produktu, tedy uvedené směsi vápna s hnojem, na půdu. Protože použití prokázalo účinnost postupu jenom při použití konkrétního míchacího zařízení, úřad EFSA doporučil, aby se v případě, že je pro postup použito odlišné míchací zařízení, provedlo na základě měření pH, času a teploty ověření, které by mělo prokázat, že použitím odlišného míchacího zařízení je dosaženo rovnocenné inaktivace patogenních původců.
(15)
Ověření podle uvedených zásad by se mělo provést v případě, že je nehašené vápno (CaO), které bylo použito pro postup posouzený úřadem EFSA, nahrazeno dolomitickým vápnem (CaOMgO).
(16)
Úřad EFSA ve svém stanovisku ze dne 22. září 2010 ke katalytickému procesu sestávajícímu z několika kroků pro výrobu obnovitelných paliv dospěl k závěru, že proces lze považovat za bezpečný, pokud se tavené/škvařené tuky získané z materiálů kategorie 2 a kategorie 3 použijí jako výchozí materiály a současně se uvedené tavené/škvařené tuky zpracují v souladu se standardními metodami zpracování vedlejších produktů živočišného původu. Na základě předložených důkazů však nebylo možné rozhodnout, zda dokáže tento postup také zmírnit možná rizika TSE, která mohou představovat tavené/škvařené tuky získané z materiálů kategorie 1. Proto by se měl katalytický proces sestávající z několika kroků povolit v případě tavených/škvařených tuků získaných z materiálů kategorie 2 a kategorie 3, ale měl by se zamítnout v případě tavených/škvařených tuků získaných z materiálů kategorie 1. Přestože takové zamítnutí nebrání žadateli předložit úřadu EFSA další důkazy pro nové posouzení, používání tavených/škvařených tuků získaných z materiálů kategorie 1 pro uvedený proces by mělo být až do takového posouzení zakázané.
(17)
Příloha IV nařízení (EU) č. 142/2011 by měla být změněna s ohledem na závěry uvedených tří vědeckých stanovisek úřadu EFSA.
(18)
Nařízení (ES) č. 1069/2009 stanoví přijetí prováděcích opatření týkajících se přeměny vedlejších produktů živočišného původu na bioplyn nebo kompost. Pokud se v zařízení na výrobu bioplynu nebo v zařízení na kompostování mísí vedlejší produkty živočišného původu s materiály neživočišného původu nebo s jinými materiály, na které se nevztahuje uvedené nařízení, měl by mít příslušný orgán možnost povolit odběr reprezentativních vzorků po pasterizaci a před smísením, aby se otestoval jejich soulad s mikrobiologickými kritérii. Odběr těchto vzorků by měl prokázat, že pasterizace vedlejších produktů živočišného původu zmírnila mikrobiologická rizika u vedlejších produktů živočišného původu určených k přeměně.
(19)
Příloha V nařízení (EU) č. 142/2011 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
(20)
Nařízení (ES) č. 1069/2009 stanoví přijetí standardního formátu žádostí o alternativní metody používání nebo neškodného odstraňování vedlejších produktů živočišného původu nebo získaných produktů. Uvedený formát mají používat zainteresované subjekty při předkládání žádosti o povolení takových metod.
(21)
Úřad EFSA přijal na žádost Komise dne 7. července 2010 vědecké stanovisko s prohlášením o technické pomoci s formátem žádostí o nové alternativní metody týkající se vedlejších produktů živočišného původu (7). V uvedeném prohlášení úřad EFSA zejména doporučuje dále vyjasnit informace, které by zainteresované subjekty měly uvést při předložení žádosti o nové alternativní metody.
(22)
S ohledem na doporučení v uvedeném vědeckém stanovisku by měl být standardní formát žádostí o nové alternativní metody uvedený v příloze VII nařízení (EU) č. 142/2011 změněn.
(23)
Protože obnovitelná paliva získaná katalytickým procesem sestávajícím z několika kroků je možno vyrobit i z dovezených tavených/škvařených tuků, měly by se vyjasnit požadavky na dovoz těchto tuků a podmínky uvedené ve veterinárním osvědčení, které musí doprovázet zásilky tavených/škvařených tuků v místě vstupu do Unie, kde se provádějí veterinární kontroly. Přílohy XIV a XV nařízení (EU) č. 142/2011 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.
(24)
V souladu s tím by proto měl být změněn článek 3 a přílohy II, IV, V, VII, VIII, XI a přílohy XIII až XVI.
(25)
Po vstupu tohoto nařízení v platnost by se mělo poskytnout přechodné období, aby se umožnil plynulý dovoz tavených/škvařených tuků, které nejsou určené k lidské spotřebě, pro určitá použití mimo krmivový řetězec, do Unie, jak stanoví nařízení (EU) č. 142/2011 před změnami zavedenými tímto nařízením.
(26)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 142/2011 se mění takto:
1)
V článku 3 se písmeno g) nahrazuje tímto:
„g)
kožešinu, která splňuje zvláštní požadavky na konečný bod pro tento produkt stanovené v kapitole VIII přílohy XIII;
h)
rybí tuk určený k výrobě léčivých přípravků, který splňuje zvláštní požadavky na konečný bod pro tento produkt stanovené v kapitole XIII přílohy XIII;
i)
benzin a paliva, které splňují zvláštní požadavky na produkty katalytického procesu sestávajícího z několika kroků pro výrobu obnovitelných paliv stanovené v odst. 2 písm. c) oddílu 3 kapitoly IV přílohy IV.“
2)
Přílohy II, IV, V, VII, VIII, XI a přílohy XIII až XVI se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Během přechodného období do 31. ledna 2012 se budou pro dovoz do Unie dále přijímat zásilky tavených/škvařených tuků, které nejsou určené k lidské spotřebě, pro určitá použití mimo krmivový řetězec, k nimž je přiloženo veterinární osvědčení, které bylo podepsáno a vyplněno v souladu se vzorem stanoveným v kapitole 10 (B) přílohy XV nařízení (EU) č. 142/2011 před vstupem tohoto nařízení v platnost, pokud tato osvědčení byla vyplněna a podepsána před 30. listopadem 2011.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. července 2011.