RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 13/2012
af 6. januar 2012
om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1292/2007 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 3, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Tidligere undersøgelser og gældende antidumpingforanstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 1676/2001 (2) indførte Rådet i august 2001 en endelig antidumpingtold på importen af polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i bl.a. Indien. Foranstaltningerne bestod i en antidumpingtold i form af en værditold på mellem 0 % og 62,6 % på importen af varer fra individuelt nævnte eksporterende producenter og en resttold på 53,3 % på importen af varer fra alle andre virksomheder.
(2)
Ved afgørelse 2001/645/EF (3) godtog Kommissionen i august 2001 pristilsagn afgivet af fem indiske producenter. Godtagelsen af tilsagnene blev efterfølgende trukket tilbage (4) i marts 2006.
(3)
Ved forordning (EF) nr. 366/2006 (5) ændrede Rådet i marts 2006 de foranstaltninger, som blev indført ved forordning (EF) nr. 1676/2001. Den indførte antidumpingtold var på mellem 0 % og 18 % under hensyntagen til resultaterne af udløbsundersøgelsen af den endelige udligningstold, som er uddybet i Rådets forordning (EF) nr. 367/2006 (6).
(4)
Ved forordning (EF) nr. 1424/2006 (7) ændrede Rådet i september 2006 efter en anmodning om behandling som en ny eksporterende producent forordning (EF) nr. 1676/2001, for så vidt angår en indisk eksportør. I den ændrede forordning blev der fastsat en dumpingmargen på 15,5 % for samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgår i stikprøven, og en antidumpingtold på 3,5 % for den pågældende virksomhed under hensyntagen til virksomhedens eksportsubsidiemargen, som blev fastslået i den antisubsidieundersøgelse, der førte til vedtagelsen af forordning (EF) nr. 367/2006. Eftersom virksomheden ikke var omfattet af en individuel udligningstold, anvendtes den told, som er fastsat for alle andre virksomheder.
(5)
Ved forordning (EF) nr. 1292/2007 (8) indførte Rådet i november 2007 efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, en endelig antidumpingtold på importen af PET-folie med oprindelse i Indien. Ved samme forordning blev en delvis interimsundersøgelse, der var begrænset til undersøgelsen af dumpingaspektet for så vidt angår en indisk eksporterende producent, bragt til ophør i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3.
(6)
Udvidelsen af foranstaltningerne til Brasilien og Israel blev desuden opretholdt ved forordning (EF) nr. 1292/2007, dog blev enkelte virksomheder undtaget. Den seneste ændring af forordning (EF) nr. 1292/2007 i den henseende blev foretaget ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 806/2010 (9).
(7)
Rådet ændrede ved forordning (EF) nr. 15/2009 (10) i januar 2009 efter en delvis interimsundersøgelse vedrørende subsidiering af fem indiske PET-folieproducenter, som Kommissionen indledte på eget initiativ, den endelige antidumpingtold, der blev pålagt disse virksomheder ved forordning (EF) nr. 1292/2007, og den endelige udligningstold, der blev pålagt disse virksomheder ved forordning (EF) nr. 367/2006.
(8)
Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 469/2011 (11) ændrede Rådet i maj 2011 forordning (EF) nr. 1292/2007 og justerede således antidumpingtolden på baggrund af udløbet den 9. marts 2011 (12) af den udligningstold, der indførtes ved forordning (EF) nr. 367/2006.
(9)
Ansøgeren i denne fornyede undersøgelse - Ester Industries Limited - er for øjeblikket pålagt en endelig antidumpingtold på 29,3 %.
2. Anmodning om en delvis interimsundersøgelse
(10)
I juli 2010 modtog Kommissionen en anmodning om en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3. Anmodningen, som var begrænset til dumpingaspektet, blev indgivet af Ester Industries Limited, som er en eksporterende producent fra Indien (»Ester« eller »ansøgeren«). Ansøgeren hævdede i sin anmodning, at de omstændigheder, som lå til grund for foranstaltningerne, har ændret sig, og at disse ændringer er af varig karakter. Ansøgeren fremlagde umiddelbare beviser for, at det ikke længere er nødvendigt at fastholde foranstaltningen på sit nuværende niveau for at modvirke den skadevoldende dumping.
3. Indledning af undersøgelsen
(11)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en delvis interimsundersøgelse, og offentliggjorde den 29. oktober 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (13) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en delvis interimsundersøgelse i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet for så vidt angår ansøgeren.
(12)
Det fremgår af indledningsmeddelelsen, at der i den delvise interimsundersøgelse også ville indgå en vurdering af behovet for, afhængigt af konklusionerne af undersøgelsen, at ændre den toldsats, der i øjeblikket finder anvendelse på importen af den pågældende vare fra eksporterende producenter i det pågældende land, som ikke er udtrykkeligt nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1292/2007, dvs. den antidumpingtold, som gælder for »alle andre virksomheder« i Indien.
4. Undersøgelse
(13)
Undersøgelsen af dumpingens omfang omfattede perioden fra den 1. oktober 2009 til den 30. september 2010 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).
(14)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, repræsentanterne for eksportlandet og EU-erhvervsgrenen om indledningen af den delvise interimsundersøgelse. Interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at blive hørt.
(15)
For at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse, sendte Kommissionen et spørgeskema til ansøgeren og modtog en besvarelse inden for den fastsatte frist.
(16)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, den fandt nødvendige med henblik på at undersøge, om der havde fundet dumping sted. Der blev aflagt et kontrolbesøg hos ansøgeren.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(17)
Den pågældende vare i denne undersøgelse er samme vare som i den forordning, hvorved de gældende foranstaltninger blev indført (forordning (EF) nr. 1292/2007 som ændret), dvs. polyethylenterephthalatfolie (PET-folie) med oprindelse i Indien, og som i øjeblikket er henhørende under KN-kode ex 3920 62 19 og ex 3920 62 90.
2. Samme vare
(18)
Som i de foregående undersøgelser har også denne undersøgelse vist, at PET-folie fremstillet i Indien og eksporteret til Unionen og PET-folie fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Indien har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål som PET-folie fremstillet og solgt af EU-erhvervsgrenen i Unionen.
(19)
Disse varer anses således for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
a) Normal værdi
(20)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om ansøgerens hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om dette salg udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende samlede eksportsalg til Unionen.
(21)
Kommissionen fastlagde derefter, hvilke typer af samme vare, som virksomheden solgte på hjemmemarkedet, der var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes til eksport til Unionen.
(22)
Det blev derefter undersøgt, om hjemmemarkedssalget for ansøgeren var repræsentativt for hver varetype, dvs. om hjemmemarkedssalget af hver varetype udgjorde mindst 5 % af salget af samme varetype til Unionen. For de varetyper, der blev solgt i repræsentative mængder, undersøgtes det så, om der havde fundet et tilstrækkeligt salg sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4.
(23)
Spørgsmålet om, hvorvidt hjemmemarkedssalget for hver varetype, der var solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at have fundet sted i normal handel, blev undersøgt ved at fastsætte andelen af rentable salgstransaktioner til uafhængige kunder af den pågældende varetype. I alle de tilfælde, hvor salget på hjemmemarkedet af den bestemte varetype skete i tilstrækkelig mængde og i normal handel, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris beregnet som et vejet gennemsnit af det samlede hjemmemarkedssalg af den varetype i NUP.
(24)
For de resterende varetyper, hvis hjemmemarkedssalg ikke var repræsentativt eller ikke fandt sted i normal handel, blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3. Den normale værdi blev beregnet som produktionsomkostningerne for de eksporterede typer (om nødvendigt justeret) plus en rimelig margen til dækning af salgs-, administrations- og generalomkostninger samt en rimelig fortjeneste, baseret på faktiske tal for den af undersøgelsen omfattede eksporterende producents produktion og salg af samme vare i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6, første punktum.
b) Eksportpris
(25)
I den foregående interimsundersøgelse, der førte til vedtagelsen af forordning (EF) nr. 366/2006, blev det fastslået, at pristilsagn påvirkede de tidligere eksportpriser og gjorde dem upålidelige til beregning af fremtidig eksportadfærd. I denne interimsundersøgelse blev det, eftersom Ester solgte den pågældende vare i betydelige mængder på verdensmarkedet, besluttet at fastlægge eksportprisen på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales ved salg til alle tredjelande.
(26)
Det skal erindres, at godtagelsen af pristilsagn blev trukket tilbage i marts 2006, dvs. mere end tre år før den nuværende NUP. Esters eksportpriser ved salg til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode blev derfor ikke påvirket af nogen pristilsagn. Det kan således konkluderes, at de kan betragtes som pålidelige til fastsættelse af fremtidig eksportadfærd.
(27)
Eftersom hele ansøgerens eksportsalg til Unionen skete direkte til uafhængige kunder, blev eksportprisen fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
c) Sammenligning
(28)
Sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris blev foretaget på grundlag af prisen ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Således blev der indrømmet justeringer for forskelle i transport- og forsikringsomkostninger, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger, provisioner, finansielle omkostninger, pakningsomkostninger, som ansøgeren skulle betale, når dette var relevant og velbegrundet.
(29)
Ansøgeren hævdede, at set i forhold til den foregående interimsundersøgelse kan han tilbyde sine kunder en bredere vifte af kemiske overfladebehandlinger, og dette aspekt bør tages i betragtning ved klassificering af den pågældende vare i forskellige varetyper. Virksomheden dokumenterede imidlertid ikke, at de forskellige typer kemiske overfladebehandlinger påvirkede prissammenligneligheden, og navnlig at kunderne konsekvent betalte forskellige priser på hjemmemarkedet og på eksportmarkedet i Unionen alt afhængigt af typen af kemisk overfladebehandling. Den vareklassifikation, der er blevet anvendt i de tidligere undersøgelser, bør derfor opretholdes, og påstanden må afvises.
(30)
Ansøgeren krævede også en justering af eksportprisen baseret på de fordele, der er opnået ved eksport i henhold til DEPB-ordningen (Duty Entitlement Passbook Scheme - toldgodtgørelsesordning) på efter-eksportbasis. Det blev konstateret, at i henhold til denne ordning kan de kreditter, der modtages ved eksport af den pågældende vare, benyttes til at udligne told ved import af andre varer, eller de kan sælges frit til andre virksomheder. De importerede varer skal desuden ikke udelukkende benyttes i produktionen af den pågældende vare til eksport. Ester påviste ikke, at fordelen i henhold til DEPB-ordningen påvirkede prissammenligneligheden, og navnlig at kunderne konsekvent betalte forskellige priser på hjemmemarkedet på grund af DEPB-fordelene. Påstanden blev derfor afvist.
(31)
Ansøgeren krævede også en justering af eksportprisen baseret på de fordele, der er opnået i henhold til EPCG-ordningen (Export Promotion Capital Goods Scheme - eksportfremmeordning for kapitalgoder) og under eksportkreditordningen. I den forbindelse skal det bemærkes, at i lighed med de øvrige ovennævnte ordninger er der ikke noget krav om, at de varer, der importeres under EPCG-ordningen udelukkende skal benyttes i produktionen af den pågældende eksporterede vare. For det andet forelagde ansøgeren ikke bevis for en udtrykkelig forbindelse mellem prisfastsættelsen for de eksporterede varer og de fordele, der er opnået under EPCG-ordningen og eksportkreditordningen. Sluttelig påviste ansøgeren ikke, at fordelene under disse to ordninger påvirkede prissammenligneligheden, og navnlig at kunderne konsekvent betalte forskellige priser på hjemmemarkedet på grund af fordelene under EPCG-ordningen og eksportkreditordningen. Kravet må derfor afvises.
d) Dumpingmargen
(32)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, sammenlignedes den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare. Under hensyntagen til de i betragtning 44 og 45 omhandlede bemærkninger til fremlæggelsen er dumpingmargenen, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til 8,3 %.
D. DE ÆNDREDE OMSTÆNDIGHEDERS VARIGE KARAKTER
(33)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det også undersøgt, om ændringerne i omstændighederne med rimelighed kunne anses for at være af varig karakter.
(34)
I så henseende viste undersøgelsen, at Ester faktisk har truffet en række foranstaltninger for at sænke omkostningerne og opnå effektivitetsforbedringer. Virksomheden har navnlig moderniseret og opbygget en ny produktionslinje. Som følge af en betydelig stigning i produktionen er de faste omkostninger desuden faldet betragteligt. Virksomheden begyndte også at købe sine råmaterialer mere effektivt (fra en leverandør tættere på) og opnåede således betydeligt lavere fragtomkostninger. Denne reduktion af omkostningerne har en direkte indvirkning på dumpingmargenen. Denne ændring i omstændighederne kan derfor betragtes som værende af varig karakter.
(35)
For så vidt angår eksportprisen, viste undersøgelsen en vis stabilitet i Esters prispolitik over en lang periode, dvs. mellem 2006 (det år, hvor tilsagnet blev ophævet) og 2010 (dvs. næsten indtil udløbet af NUP). På baggrund af ændringerne i metoden til fastsættelse af Esters eksportpris ved salg til Unionen, jf. betragtning 24 og 25, og ovennævnte prisstabilitet, er det sandsynligt, at den dumpingmargen, der er blevet beregnet for nylig, er af varig karakter.
(36)
Det ansås derfor, at de omstændigheder, der førte til indledningen af denne interimsundersøgelse, sandsynligvis ikke vil ændre sig i den nærmeste fremtid på en måde, der kunne påvirke resultaterne af interimsundersøgelsen. Derfor konkluderes det, at de ændrede omstændigheder er af varig karakter, og at bibeholdelse af foranstaltningen på det nuværende niveau ikke længere er berettiget.
E. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(37)
En eksporterende producent hævdede, at den gennemsnitlige dumpingmargen for stikprøven, bør genberegnes, hvis den nuværende interimsundersøgelse resulterer i en lavere dumpingmargen for Ester (som var en af virksomhederne i stikprøven) end tidligere fastslået. Det bør erindres, at den aktuelle delvise interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, udtrykkeligt er begrænset til revision af dumpingmargenen for ansøgeren, en individuel eksportør, nemlig Ester. Derfor var undersøgelsen begrænset til ansøgerens særlige omstændigheder under hensyntagen til al relevant og behørigt dokumenteret bevismateriale (14). De konklusioner, der er draget på dette grundlag, er ikke relevante for de andre virksomheder i stikprøven eller nogen anden eksporterende producent i det pågældende land.
(38)
Det konkluderes, at fastsættelsen af en ny gennemsnitlig dumpingmargen for stikprøven i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 6, under sådanne omstændigheder hverken er retlig mulig eller økonomisk hensigtsmæssig af følgende årsager. Det bør rent faktisk erindres, at beregning af den gennemsnitlige dumpingmargen for en stikprøve, kun vil blive anvendt, når det i forbindelse med en bestemt undersøgelse konkluderes, at antallet af eksportører er så stort, at en individuel undersøgelse af alle de samarbejdsvillige eksportører ville indebære urimelige byrder for institutionerne og bringe afslutningen af undersøgelsen inden for den obligatoriske frist i grundforordningen i fare. Det antages således, at beregningen af en vejet gennemsnitlig margen på grundlag af dumpingmargenerne for eksportørerne i stikprøven er repræsentativ for dumpingmargenen for de samarbejdsvillige eksportører, der ikke indgår i stikprøven. Dette kan kun være tilfældet, hvis en sådan beregning foretages på grundlag af dumpingmargener, der vedrører samme periode. Ingen af ovennævnte betingelser er opfyldt i forbindelse med en delvis interimsundersøgelse, som er begrænset til en virksomhed, der oprindeligt indgik i stikprøven, som det er tilfældet i forbindelse med den aktuelle undersøgelse. Følgelig konkluderes det, at de faktiske omstændigheder i den nuværende delvise interimsundersøgelse er af en sådan karakter, at bestemmelserne i artikel 9, stk. 6, tydeligvis ikke finder anvendelse.
(39)
Det skal erindres, at erklæringen i indledningsmeddelelsen, hvoraf det fremgår, at »hvis det besluttes, at de gældende foranstaltninger bør ophæves eller ændres for ansøgeren, kan det blive nødvendigt at ændre den told, der i øjeblikket er gældende for importen af den pågældende vare fra andre virksomheder i Indien« indebærer, at resttolden som følge af revisionen kan blive forhøjet for at forhindre omgåelse (15). Eftersom ansøgerens told er blevet nedjusteret, er ovennævnte bestemmelse i indledningsmeddelelsen ikke relevant.
(40)
På baggrund af de i betragtning 37 til 39 omhandlede årsager må påstanden om, at den gennemsnitlige dumpingmargen for stikprøven bør genberegnes, afvises.
(41)
De interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke Kommissionen havde til hensigt at foreslå en ændring af antidumpingtolden for ansøgeren, og de fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger.
(42)
Ansøgeren gentog de i betragtning 29 omhandlede påstande samt sine påstande vedrørende toldgodtgørelse på grundlag af eksportprisen som følge af de fordele vedrørende DEPB, EPCG og eksportkreditter, der er beskrevet i betragtning 30 og 31. Da der ikke er blevet forelagt nye oplysninger, som kan ændre Kommissionens konklusioner, måtte påstandene dog afvises.
(43)
Ansøgeren satte endvidere spørgsmålstegn ved metoden til beregning af cif-værdien af disse transaktioner, som er blevet beregnet på grundlag af prisen fob. Ved beregningen af cif-værdien pr. enhed satte Kommissionen virksomhedens samlede fragtomkostninger i forhold til alle eksporttransaktioner, herunder fob-transaktioner. Virksomheden hævdede, at de samlede fragtomkostninger udelukkende burde have været sat i forhold til cif-transaktionerne. Denne påstand er blevet godtaget.
(44)
Ansøgeren hævdede sluttelig, at ikke alt salg af vareprøver var blevet udelukket ved fastsættelsen af dumpingmargenen. Denne påstand er også blevet godtaget.
(45)
Efter den fornyede undersøgelse fastsættes den foreslåede ændrede dumpingmargen og den antidumpingtold, som skal gælde for den pågældende vare fremstillet af Ester Industries Limited, til 8,3 % -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Oplysningerne om Ester Industries Limited i tabellen i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1292/2007 affattes således:
»Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, Indien
8,3
A026«
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 6. januar 2012.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 13/2012
ze dne 6. ledna 2012
o změně nařízení (ES) č. 1292/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Předchozí šetření a stávající antidumpingová opatření
(1)
V srpnu 2001 Rada nařízením (ES) č. 1676/2001 (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie. Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí od 0 % do 62,6 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vyvážejících výrobců se zbytkovou celní sazbou 53,3 % na dovoz od všech ostatních společností.
(2)
V srpnu 2001 Komise rozhodnutím 2001/645/ES (3) přijala cenové závazky, které nabídlo pět indických výrobců. Přijetí závazků bylo následně odvoláno (4) v březnu 2006.
(3)
V březnu 2006 Rada nařízením (ES) č. 366/2006 (5) změnila opatření uložená nařízením (ES) č. 1676/2001. S přihlédnutím ke zjištěním z přezkumu konečných vyrovnávacích cel před pozbytím platnosti uvedeným v nařízení (ES) č. 367/2006 (6) bylo uloženo antidumpingové clo v rozmezí od 0 % do 18 %.
(4)
V září 2006 Rada na základě žádosti nového vyvážejícího výrobce nařízením (ES) č. 1424/2006 (7) změnila nařízení (ES) č. 1676/2001, pokud jde o jednoho vývozce z Indie. Se zohledněním rozpětí vývozní subvence dotčené společnosti, které bylo zjištěno v antisubvenčním šetření vedoucím k přijetí nařízení (ES) č. 367/2006, stanovilo pozměněné nařízení dumpingové rozpětí 15,5 % pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku a sazbu antidumpingového cla 3,5 % pro dotčenou společnost. Jelikož pro tuto společnost nebylo stanoveno individuální vyrovnávací clo, byla použita sazba stanovená pro všechny ostatní společnosti.
(5)
V listopadu 2007 Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení uložila nařízením (ES) č. 1292/2007 (8) konečné antidumpingové clo na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie. Tímtéž nařízením byl zastaven částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který byl omezen na šetření dumpingu, pokud jde o jednoho indického vyvážejícího výrobce.
(6)
Nařízení (ES) č. 1292/2007 rovněž zachovalo rozšíření opatření na Brazílii a Izrael, přičemž některé společnosti byly z těchto opatření vyňaty. Poslední změna nařízení (ES) č. 1292/2007 byla v tomto ohledu provedena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 806/2010 (9).
(7)
V lednu 2009 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování pěti indických výrobců PET filmu, který Komise zahájila z vlastního podnětu, změnila nařízením (ES) č. 15/2009 (10) konečná antidumpingová cla uložená těmto společnostem nařízením (ES) č. 1292/2007 a konečná vyrovnávací cla uložená těmto společnostem nařízením (ES) č. 367/2006.
(8)
V květnu 2011 Rada prováděcím nařízením (EU) č. 469/2011 (11) změnila nařízení (ES) č. 1292/2007, a tím upravila sazby antidumpingové clo sazby vzhledem k pozbytí platnosti vyrovnávacího cla uloženého nařízením (ES) č. 367/2006 dne 9. března 2011 (12).
(9)
Žadatel o tento prozatímní přezkum - společnost Ester Industries Limited - v současnosti podléhá konečnému antidumpingovému clu ve výši 29,3 %.
2. Žádost o částečný prozatímní přezkum
(10)
V červenci 2010 Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost, omezená na zkoumání dumpingu, byla podána společností Ester Industries Limited, vyvážejícím výrobcem z Indie (dále jen „Ester“ nebo „žadatel“). Ve své žádosti žadatel uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření uložena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. Žadatel poskytl důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.
3. Zahájení přezkumu
(11)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení dne 29. října 2010 v Úředním věstníku Evropské unie (13) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na přezkoumání dumpingu vzhledem k žadateli.
(12)
V oznámení o zahájení přezkumu bylo uvedeno, že má částečný prozatímní přezkum také posoudit, zda je třeba v závislosti na zjištěních přezkumu změnit celní sazbu platnou pro dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců v dotčené zemi, kteří nejsou jednotlivě vyjmenováni v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/2007, tj. antidumpingovou celní sazbu platnou pro „všechny ostatní společnosti“ v Indii.
4. Šetření
(13)
Šetření míry dumpingu se týkalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).
(14)
Komise o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala žadatele, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a být vyslechnuty.
(15)
S cílem získat informace nezbytné pro šetření zaslala Komise žadateli dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.
(16)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu. V provozovnách žadatele se uskutečnila inspekce na místě.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(17)
Výrobkem, jehož se tento přezkum týká, je výrobek vymezený v nařízení (ES) č. 1292/2007, kterým se ukládají platná opatření, v platném znění, tedy polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jako v předchozích šetřeních se i během tohoto šetření ukázalo, že PET film vyráběný v Indii a vyvážený do Unie a PET film vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii a také PET film vyráběný a prodávaný v EU výrobci v Unii mají tytéž základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní využití.
(19)
Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
a) Běžná hodnota
(20)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejdříve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobného výrobku uskutečněný žadatelem nezávislým odběratelům reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozu do Unie.
(21)
Komise poté určila ty druhy obdobného výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobku prodávanými na vývoz do Unie.
(22)
Potom bylo zjišťováno, zda prodej žadatele na domácím trhu byl u každého druhu výrobku reprezentativní, tj. zda prodej každého druhu výrobku na domácím trhu představoval alespoň 5 % objemu prodeje stejného druhu výrobku vyváženého do Unie. U těchto druhů výrobků prodávaných v reprezentativním množství bylo dále zjišťováno, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(23)
Zjišťování, zda u prodeje jednotlivých druhů výrobku v reprezentativních množstvích na domácím trhu lze mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného druhu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy byl prodej určitého druhu výrobku na domácím trhu uskutečněn v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto druhu na domácím trhu během období přezkumného šetření.
(24)
Nicméně u zbývajících druhů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených druhů výrobku, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje v běžném obchodním styku obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem, který byl předmětem šetření, podle první věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
b) Vývozní cena
(25)
V předchozím prozatímním přezkumu, který vedl k přijetí nařízení (ES) č. 366/2006, bylo zjištěno, že cenové závazky ovlivnily vývozní ceny v minulosti, v důsledku čehož nebyly tyto ceny spolehlivé pro stanovení budoucího chování vývozců při vývozu. V uvedeném prozatímním přezkumu, vzhledem k tomu, že společnost Ester dotčený výrobek prodávala na světovém trhu ve značném množství, bylo rozhodnuto stanovit vývozní cenu na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba platit všem třetím zemím.
(26)
Je třeba připomenout, že přijetí cenových závazků bylo odvoláno v březnu 2006, tj. více než tři roky před současným obdobím přezkumného šetření. Proto nebyly v současném období přezkumného šetření vývozní ceny společnosti Ester do Unie ovlivněny žádnými cenovými závazky. Lze tedy vyvodit závěr, že uvedené ceny mohou být považovány za spolehlivé pro stanovení budoucího chování vývozců při vývozu.
(27)
Jelikož byl vývoz žadatele do Unie uskutečněn přímo nezávislým odběratelům, byla vývozní cena stanovena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba platit, za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
c) Srovnání
(28)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, které ovlivňovaly ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly v odůvodněných případech provedeny náležité úpravy, které se týkaly nákladů na dopravu a pojištění, manipulačních nákladů, nákladů při nakládání a vedlejších nákladů, provizí, finančních nákladů a nákladů na balení, které žadatel platí.
(29)
Žadatel uvedl, že v porovnání s předchozím šetřením v rámci prozatímního přezkumu nabízí odběratelům širší škálu chemických povrchových úprav a že toto hledisko by mělo být vzato v úvahu při zařazování dotčeného výrobku podle různých typů výrobků. Společnost nicméně neprokázala, že různé typy chemických povrchových úprav ovlivnily srovnatelnost cen, a zejména, že odběratelé platí trvale různé ceny na domácím trhu a na vývozním trhu EU, v závislosti na typu chemické povrchové úpravy. Proto by zařazení výrobku použité v předchozích šetřeních mělo být zachováno a uvedený požadavek musí být zamítnut.
(30)
Žadatel také požadoval úpravu vývozní ceny na základě subvencí získaných při vývozu v rámci režimu Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPB) po uskutečnění vývozu. V této souvislosti bylo shledáno, že v rámci tohoto režimu se částky připsané za vývoz dotyčného výrobku dají použít na kompenzaci cla splatného za dovoz jakéhokoli zboží nebo se dají volně prodat jiným společnostem. Navíc neexistují žádná omezení, že by se dovážené zboží mělo používat pouze k výrobě dotčeného vyváženého výrobku. Společnost Ester neprokázala, že subvence v rámci režimu DEPB ovlivnila srovnatelnost cen, a zejména, že v důsledku subvencí v rámci režimu DEPB platili odběratelé na domácím trhu trvale odlišné ceny. Tento požadavek bylo proto zamítnut.
(31)
Žadatel také požadoval úpravu vývozní ceny na základě subvencí získaných v rámci režimu Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCG) a v rámci režimu „Export Credit“. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že podobně jako u ostatních výše uvedených režimů neexistuje omezení, že dovážené zboží v rámci režimu EPCG by mělo být používáno pouze při výrobě dotčeného vyváženého výrobku. Za druhé, žadatel nepředložil žádné důkazy o zřejmé souvislosti mezi tvorbou cen u vyváženého zboží a subvencemi obdrženými v rámci režimů EPCG a „Export Credit“. Žadatel dále neprokázal, že subvence v rámci těchto dvou režimů ovlivnily srovnatelnost cen, a zejména, že v důsledku subvencí v rámci režimů EPCG a „Export Credit“ platili odběratelé na domácím trhu trvale odlišné ceny. Proto musí být uvedený požadavek zamítnut.
d) Dumpingové rozpětí
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle druhu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny odpovídajícího druhu dotčeného výrobku. V návaznosti na připomínky ke zveřejnění informací uvedené v 44. a 45. bodě odůvodnění dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením, činí 8,3 %.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(33)
Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení se také posuzovalo, zda lze změněné okolnosti přiměřeně považovat za okolnosti trvalé povahy.
(34)
V tomto ohledu šetření ukázalo, že Ester skutečně přijal řadu opatření pro snížení nákladů a zlepšení účinnosti. Společnost se zejména zmodernizovala a vybudovala novou výrobní linku. Dále se v důsledku výrazného zvýšení výroby podstatně snížily režijní náklady. Společnost rovněž začala získávat suroviny efektivněji (z bližšího místa), a tím se jí podařilo značně snížit náklady za přepravu. Toto snížení nákladů má přímý vliv na dumpingové rozpětí. Tato změna okolností může být proto považována za změnu trvalé povahy.
(35)
Pokud jde o vývozní cenu, šetření prokázalo určitou dlouhodobou stabilitu cenové politiky společnosti Ester od roku 2006 (rok, kdy byl cenový závazek zrušen) do roku 2010 (téměř konec období přezkumného šetření). Vzhledem k uvedené změně metodiky pro stanovení vývozní ceny společnosti Ester do Unie, která je popsána v 24. a 25. bodě odůvodnění, a výše uvedené stabilitě cen, je nově vypočtené dumpingové rozpětí pravděpodobně trvalé povahy.
(36)
Proto se má za to, že okolnosti, kvůli nimž byl tento prozatímní přezkum zahájen, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na zjištění tohoto prozatímního přezkumu. Proto byl učiněn závěr, že se tyto změny považují za trvalé a že zachování současné výše opatření již nemá opodstatnění.
E. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(37)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že průměrné dumpingové rozpětí vzorku by mělo být přepočteno v případě, že současný prozatímní přezkum bude mít za následek nižší dumpingové rozpětí pro Ester (což byla jedna ze společností ve vzorku), než jaké bylo stanoveno dříve. Je třeba připomenout, že rozsah stávajícího částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení je výslovně omezen na přezkum dumpingového rozpětí žadatele, jednotlivého vývozce, konkrétně společnosti Ester. Proto bylo šetření omezeno na zvláštní okolnosti žadatele, s přihlédnutím ke všem podstatným a náležitě doloženým důkazům (14). Závěry stanovené na tomto základě nejsou relevantní pro ostatní společnosti ve vzorku nebo jakéhokoli jiného vyvážejícího výrobce v dotčené zemi.
(38)
Má se za to, že stanovení průměrného dumpingového rozpětí nového vzorku podle čl. 9 odst. 6 základního nařízení za těchto okolností není ani právně možné, ani ekonomicky vhodné z následujících důvodů. Je třeba připomenout, že výpočet průměrného dumpingového rozpětí vzorku se použije pouze tehdy, jestliže se v souvislosti s daným šetřením má za to, že počet vývozců je tak velký, že jednotlivé šetření všech spolupracujících vývozců by pro instituce představovalo neúměrnou zátěž a ohrozilo by dokončení šetření v povinné lhůtě stanovené v základním nařízení. Dále se předpokládá, že výpočet váženého průměrného rozpětí na základě dumpingového rozpětí vývozců zařazených do vzorku je reprezentativní pro dumpingové rozpětí spolupracujících vývozců nezařazených do vzorku. Tak tomu může být pouze v případě, jestliže se takový výpočet provádí na základě dumpingových rozpětí, které se vztahují ke stejnému časovému období. V případě částečného prozatímního přezkumu omezeného původně na jednu společnost ve vzorku, jako je stávající šetření, však žádná z výše uvedených okolností nenastala. V důsledku toho byl učiněn závěr, že faktické okolnosti současného částečného prozatímního přezkumu jsou takové, že se ustanovení čl. 9 odst. 6 jednoznačně nepoužijí.
(39)
Je třeba připomenout, že prohlášením v oznámení o zahájení přezkumu, podle něhož „bude-li stanoveno, že by opatření v případě tohoto žadatele měla být zrušena nebo změněna, může být nezbytné změnit celní sazbu, která se v současnosti uplatňuje na dovoz dotčeného výrobku od jiných společností v Indii“, se rozumí, že v důsledku přezkumu může být zbytkové clo zvýšeno, aby se zabránilo obcházení (15). Vzhledem k tomu, že se clo žadatele snižuje, není výše uvedené ustanovení oznámení o zahájení přezkumu relevantní.
(40)
S ohledem na důvody popsané v 37. až 39. bodě odůvodnění je nutno zamítnout tvrzení, že by průměrné dumpingové rozpětí vzorku mělo být přepočítáno.
(41)
Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí navrhnout změnu celní sazby uplatňované na žadatele, a bylo jim umožněno vyjádřit své připomínky.
(42)
Žadatel zopakoval své požadavky ohledně zařazení výrobku uvedeného v 29. bodě odůvodnění, jakož i své požadavky ohledně úpravy vývozní ceny související s vrácením cla v důsledku subvencí v režimu DEPB, EPCG a „Export Credit“, jak je popsáno v 30. a 31. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomu, že nebyly poskytnuty žádné nové informace, které by mohly změnit zjištění Komise, však tyto požadavky musely být zamítnuty.
(43)
Žadatel dále zpochybnil metodu výpočtu hodnoty CIF transakcí, které byly provedeny na základě FOB. Při stanovení jednotkové hodnoty CIF Komise vztáhla celkové náklady na přepravu placené společností na všechny vývozní transakce včetně transakcí FOB. Společnost uvedla, že by se celkové náklady na přepravu měly týkat pouze transakcí CIF. Toto tvrzení bylo přijato.
(44)
Žadatel dále uvedl, že ne všechny prodeje vzorku byly vyloučeny ze stanovení dumpingového rozpětí. Toto tvrzení bylo rovněž přijato.
(45)
V návaznosti na přezkumné šetření činí navržené revidované dumpingové rozpětí a sazba antidumpingového cla, které by byly použitelné pro dovoz dotčeného výrobku vyráběného společností Ester Industries Limited, 8,3 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 1292/2007 se položka týkající se společnosti Ester Industries Limited nahrazuje tímto:
„Ester Industries Limited, DLF City, Phase II, Sector 25, Gurgaon, Haryana - 122022, Indie
8,3
A026“
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 6. ledna 2012.