KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) Nr. 626/2011
af 4. maj 2011
om supplering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/30/EU for så vidt angår energimærkning af klimaanlæg
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/30/EU af 19. maj 2010 om angivelse af energirelaterede produkters energi- og ressourceforbrug ved hjælp af mærkning og standardiserede vareoplysninger (1), særlig artikel 10, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ifølge direktiv 2010/30/EU skal Kommissionen vedtage delegerede retsakter om mærkning af energirelaterede produkter, der rummer betydelige energisparemuligheder og udviser stor spredning i præstationsniveauerne ved ens funktionsegenskaber.
(2)
Der er fastsat bestemmelser om energimærkning af klimaanlæg i Kommissionens direktiv 2002/31/EF af 22. marts 2002 om gennemførelse af Rådets direktiv 92/75/EØF om energimærkning af klimaanlæg til husholdningsbrug (2). I gennemførelsesdirektivet fastlægges der forskellige mærkningsskalaer for klimaanlæg med forskellig teknologi, og energieffektiviteten bestemmes udelukkende på grundlag af drift ved fuld belastning.
(3)
Klimaanlæg tegner sig for en væsentlig del af den samlede elektricitetsefterspørgsel i EU's husholdninger og virksomheder. Oven i de forbedringer af energieffektiviteten, der allerede er opnået, er der stadig store muligheder for at nedbringe energiforbruget i klimaanlæg.
(4)
Direktiv 2002/31/EF bør ophæves, og der bør fastsættes nye bestemmelser i denne forordning, som sikrer, at energimærket giver producenterne et dynamisk incitament til yderligere at forbedre energieffektiviteten i klimaanlæg og fremskynder markedets omstilling til energieffektiv teknologi.
(5)
Bestemmelserne i dette direktiv bør finde anvendelse på luft-til-luft-klimaanlæg med op til 12 kW køleeffekt (eller opvarmningseffekt, hvis apparatet kun har opvarmningsfunktion).
(6)
Teknologien har udviklet sig hurtigt i de senere år og givet mulighed for mere energieffektive klimaanlæg. Det har givet flere tredjelande mulighed for at indføre strenge mindstekrav til energieffektiviteten og ført til, at der er blevet indført nye energimærkningsordninger, der bygger på sæsonafhængige præstationer. Bortset fra enkelt- og dobbeltkanalklimaanlæg overgår de mest effektive apparater i dag langt de A-niveauer for effektivitet, der er fastsat i direktiv 2002/31/EF.
(7)
I denne forordning indføres der to energieffektivitetsskalaer, der bygger dels på primærfunktionen, dels på særlige aspekter af betydning for forbrugerne. Da klimaanlæg mest bruges i dellastsituationer, bør effektivitetsprøvningen ændres, så der benyttes en målemetode for sæsonafhængig effektivitet, undtagen hvor der er tale om enkelt- og dobbeltkanalklimaanlæg. Den sæsonafhængige målemetode tager bedre hensyn til inverterteknologiens fordele og de vilkår, hvorunder sådanne apparater anvendes. Sammen med en gennemførelsesforanstaltning om miljøvenligt design, der stiller højere mindstekrav til energieffektiviteten end det nuværende A-niveau, indebærer den nye beregningsmetode for energieffektivitet, at disse anlæg skal omklassificeres. Derfor bør der opstilles en ny skala fra A til G for energiklasser til splitanlæg og anlæg til væg- og til vinduesmontering og tilføjes et »+« øverst på skalaen hvert andet år, indtil skalaen også omfatter en klasse A+++.
(8)
For dobbelt- og enkeltkanalanlæg bør der fortsat anvendes statiske indikatorer for energieffektivitet, da der indtil videre ikke er invertermodeller på markedet. Da der ikke er grund til at omklassificere enkelt- og dobbeltkanalanlæg, bør disse apparater klassificeres på en skala fra A+++ til D. Disse apparater, der i sagens natur er mindre effektive end splitanlæg, kan kun komme op i energiklasse A+ på skalaen A+++ til D, hvorimod de mere effektive apparater kan nå op i den højeste energiklasse, A+++.
(9)
Forordningen bør sikre, at forbrugerne får mere nøjagtige sammenlignende oplysninger om klimaanlæggenes præstationer.
(10)
Det forventes, at energimærkningskravene i dette direktiv sammen med forordningen om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF for så vidt angår krav til miljøvenligt design af klimaanlæg (3) i 2020 vil have medført årlige elektricitetsbesparelser på 11 TWh sammenlignet med en situation, hvor der ikke gribes ind.
(11)
Støjniveauet fra klimaanlæg kan have stor betydning for brugerne. For at de kan træffe deres valg på et oplyst grundlag, bør energimærket give oplysning om klimaanlæggets støjemissioner.
(12)
Oplysningerne på mærkningen bør fremkomme ved pålidelige, nøjagtige og reproducerbare måleprocedurer under anvendelse af de seneste, almindeligt anerkendte målemetoder, herunder harmoniserede standarder fra de europæiske standardiseringsorganer, når sådanne er vedtaget, jf. bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter (4).
(13)
Forordningen bør foreskrive en ensartet udformning af etiketterne for klimaanlæg og stille krav til deres indhold.
(14)
Den bør også stille krav til den tekniske dokumentation og databladet for klimaanlæg.
(15)
Endelig bør den indeholde krav til, hvilke oplysninger der skal gives ved enhver form for fjernsalg af klimaanlæg, og hvilke oplysninger reklamer og teknisk salgsmateriale skal indeholde.
(16)
Forordningen bør indeholde en bestemmelse om fornyet gennemgang af forskrifterne i lyset af den teknologiske udvikling.
(17)
For at lette overgangen fra direktiv 2002/31/EF til nærværende forordning bør klimaanlæg, der er energimærket efter reglerne i nærværende forordning, anses for at opfylde kravene i direktiv 2002/31/EF.
(18)
Leverandører, der ønsker at bringe klimaanlæg i omsætning, der kan opfylde kravene til en højere energieffektivitetsklasse, bør have mulighed for at levere etiketter, der viser disse klasser, før det bliver obligatorisk.
(19)
Direktiv 2002/31/EF bør derfor ophæves -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1. Denne forordning fastsætter krav til mærkningen af og til angivelsen af supplerende produktoplysninger for elnettilsluttede klimaanlæg med en nominel køleydelse eller, hvis produktet ikke har kølefunktion, varmeydelse på ≤ 12 kW.
2. Denne forordning finder ikke anvendelse på:
a)
apparater, som anvender andre energikilder end elektricitet
b)
klimaanlæg, hvor enten kondensator- eller fordampersiden eller dem begge ikke bruger luft som varmeoverføringsmedie.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning gælder definitionerne i artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/30/EU (5), og derudover forstås ved:
1) »klimaanlæg«: et apparat til køling og/eller opvarmning af indendørs luft ved hjælp af en dampkompressionscyklus drevet af en elkompressor, herunder også klimaanlæg med ekstra funktioner som f.eks. affugtning, luftrensning, ventilation eller supplerende luftopvarmning ved hjælp af elektrisk modstandsopvarmning, og apparater, der eventuelt anvender vand (enten i form af kondenseret vand, der dannes på fordampningssiden, eller i form af vand tilført udefra) til fordampning på kondensatoren, forudsat at apparatet også kan fungere uden brug af yderligere vand, udelukkende ved brug af luft
2) »klimaanlæg med dobbeltkanal«: et klimaanlæg, som i sin helhed er placeret i det luftkonditionerede rum, tæt på en væg, og hvor luftindtaget til kondensatoren eller fordamperen under køling og opvarmning foregår fra udendørs fri luft via en kanal, og hvor luftafgangen foregår via en anden kanal til udendørs fri luft
3) »klimaanlæg med enkeltkanal«: et klimaanlæg, hvor luftindtaget til kondensatoren eller fordamperen under køling og opvarmning sker fra det rum, hvor apparatet er placeret, og udledningen foregår uden for det pågældende rum
4) »nominel ydelse« (Prated): køle- eller varmeydelse for apparatets dampkompressionscyklus ved standarddriftsforhold
5) »slutbruger«: en forbruger, som køber eller forventes at købe et klimaanlæg
6) »salgssted«: et sted, hvor klimaanlæg udstilles eller udbydes til salg, leje eller leje med køberet.
Andre definitioner, der gælder i forbindelse med bilag II til VIII, er fastlagt i bilag I.
Artikel 3
Leverandørernes ansvarsområder
1. Leverandørerne skal opfylde kravene i litra a) til g):
a)
De skal for hvert klimaanlæg levere en trykt etiket, der viser energieffektivitetsklasserne, jf. bilag II. Etiketten skal opfylde kravene til udformning og informationsindhold, jf. bilag III. For andre klimaanlæg end enkelt- og dobbeltkanalanlæg skal der i det mindste leveres en trykt etiket i udedelens emballage svarende til mindst én kombination af inde- og udedel med ydelsesforhold 1. For andre kombinationer kan oplysningerne som alternativ stilles til rådighed på et websted med fri adgang.
b)
De skal stille et datablad som forekrevet i bilag IV til rådighed. For andre klimaanlæg end enkelt- og dobbeltkanalanlæg skal der i det mindste leveres et datablad i udedelens emballage gældende for mindst én kombination af inde- og udedel med ydelsesforhold 1. For andre kombinationer kan oplysningerne som alternativ stilles til rådighed på et websted med fri adgang.
c)
De skal på anmodning stille teknisk dokumentation som foreskrevet i bilag V til rådighed for medlemsstaternes myndigheder og Kommissionen.
d)
Al reklame for en bestemt klimaanlægsmodel, som giver energi- eller prisrelaterede oplysninger, skal vise, hvilken energieffektivitetsklasse apparatet tilhører. Hvis apparatet kan placeres i mere en én effektivitetsklasse, skal leverandøren eller producenten, alt efter hvad der er relevant, mindst oplyse den energieffektivitetsklasse for opvarmning, der gælder i varmesæsonen »middel«. I situationer, hvor slutbrugeren ikke kan forventes at se produktet udstillet, skal der gives oplysninger som fastsat i bilag VI.
e)
Alt teknisk salgsmateriale for en bestemt klimaanlægsmodel, der indeholder oplysninger om modellens specifikke tekniske parametre, skal vise, hvilken energieffektivitetsklasse den tilhører, jf. bilag II.
f)
Der skal vedlægges brugsanvisninger.
g)
Apparater med enkeltkanal skal betegnes »lokalt klimaanlæg« på emballage, i produktdokumentation og i alt trykt og elektronisk reklamemateriale.
2. Energieffektivitetsklassen bestemmes som foreskrevet i bilag VII.
3. Etiketten udformes som vist i bilag III for andre klimaanlæg end dem med enkelt- eller dobbeltkanal.
4. Etiketten, jf. bilag III, anvendes efter følgende tidsplan for andre klimaanlæg end dem med enkelt- eller dobbeltkanal:
a)
Etiketter med energieffektivitetsklasserne A, B, C, D, E, F og G til klimaanlæg, der bringes i omsætning fra den 1. januar 2013, bortset fra klimaanlæg med enkelt- eller dobbeltkanal, skal udformes som anført i bilag III, punkt 1.1 for så vidt angår reversible klimaanlæg, punkt 2.1 for så vidt angår klimaanlæg med køling alene, og punkt 3.1 for så vidt angår klimaanlæg med opvarmning alene.
b)
Etiketter med energieffektivitetsklasserne A+, A, B, C, D, E og F til klimaanlæg, der bringes i omsætning fra den 1. januar 2015, bortset fra klimaanlæg med enkelt- eller dobbeltkanal, skal udformes som anført i bilag III, punkt 1.2 for så vidt angår reversible klimaanlæg, punkt 2.2 for så vidt angår klimaanlæg med køling alene, og punkt 3.2 for så vidt angår klimaanlæg med opvarmning alene.
c)
Etiketter med energieffektivitetsklasserne A++, A+, A, B, C, D og E til klimaanlæg, der bringes i omsætning fra den 1. januar 2017, bortset fra klimaanlæg med enkelt- eller dobbeltkanal, skal udformes som anført i bilag III, punkt 1.3 for så vidt angår reversible klimaanlæg, punkt 2.3 for så vidt angår klimaanlæg med køling alene, og punkt 3.3 for så vidt angår klimaanlæg med opvarmning alene.
d)
Etiketter med energieffektivitetsklasserne A+++, A++, A+, A, B, C og D til klimaanlæg, der bringes i omsætning fra den 1. januar 2019, bortset fra klimaanlæg med enkelt- eller dobbeltkanal, skal udformes som anført i bilag III, punkt 1.4 for så vidt angår reversible klimaanlæg, punkt 2.4 for så vidt angår klimaanlæg med køling alene, og punkt 3.4 for så vidt angår klimaanlæg med opvarmning alene.
5. Etiketter med energieffektivitetsklasserne A+++, A++, A+, A, B, C og D til klimaanlæg med dobbeltkanal, der bringes i omsætning fra den 1. januar 2013, skal udformes som anført i bilag III, punkt 4.1 for så vidt angår reversible klimaanlæg med dobbeltkanal, punkt 4.3 for så vidt angår klimaanlæg med dobbeltkanal, der kun kan køle, og punkt 4.5 for så vidt angår klimaanlæg med dobbeltkanal, der kun kan varme.
6. Etiketter med energieffektivitetsklasserne A+++, A++, A+, A, B, C og D til klimaanlæg med enkeltkanal, der bringes i omsætning fra den 1. januar 2013, skal udformes som anført i bilag III, punkt 5.1 for så vidt angår reversible klimaanlæg med enkeltkanal, punkt 5.3 for så vidt angår klimaanlæg med enkeltkanal, der kun kan køle, og punkt 5.5 for så vidt angår klimaanlæg med enkeltkanal, der kun kan varme.
Artikel 4
Forhandlernes ansvarsområder
Forhandlerne sikrer følgende:
a)
Den etiket, som leverandøren har leveret, jf. artikel 3, stk. 1, skal være anbragt udvendigt på for- eller oversiden af klimaanlægget på salgsstedet, så den er let at få øje på.
b)
Klimaanlæg, der udbydes til salg, leje eller leje med køberet i situationer, hvor slutbrugeren må formodes ikke at få lejlighed til at se produktet udstillet, skal markedsføres med de oplysninger, som leverandøren skal give i overensstemmelse med bilag V og VI.
c)
Al reklame for en given klimaanlægsmodel, hvor der gives energi- eller prisrelaterede oplysninger, skal vise, hvilken energieffektivitetsklasse apparatet tilhører. Hvis apparatet kan placeres i mere end én effektivitetsklasse, skal leverandøren/producenten mindst oplyse den energieffektivitetsklasse, der gælder i varmesæsonen »middel«.
d)
Alt teknisk salgsmateriale for en given model, hvor der gives oplysninger om klimaanlæggets tekniske parametre, skal vise, hvilken eller hvilke energieffektivitetsklasser modellen tilhører, og henvise til den brugsanvisning, leverandøren har stillet til rådighed. Hvis apparatet kan placeres i mere end én effektivitetsklasse, skal leverandøren/producenten mindst oplyse den energieffektivitetsklasse, der gælder i varmesæsonen »middel«.
e)
Apparater med enkeltkanal skal betegnes »lokalt klimaanlæg« på emballage, i produktdokumentation og i alt trykt og elektronisk salgs- og reklamemateriale.
Artikel 5
Målemetoder
De oplysninger, der er omhandlet i artikel 3, fastslås ved pålidelige, nøjagtige og reproducerbare måleprocedurer under anvendelse af de seneste, almindeligt anerkendte målemetoder, jf. bilag VII.
Artikel 6
Verifikationsprocedure i forbindelse med markedstilsyn
Medlemsstaterne vurderer overensstemmelsen med den oplyste energieffektivitetsklasse, energiforbruget pr. år hhv. time og støjemissionen efter fremgangsmåden i bilag VIII.
Artikel 7
Revision
Kommissionen tager denne forordning op til revision i lyset af de tekniske fremskridt senest fem år efter dens ikrafttræden. Opmærksomheden vil særlig blive rettet mod væsentlige ændringer i de forskellige anlægstypers markedsandele.
Artikel 8
Ophævelse
Direktiv 2002/31/EF ophæves med virkning fra den 1. januar 2013.
Artikel 9
Overgangsbestemmelse
1. Klimaanlæg, der bringes i omsætning før den 1. januar 2013, skal opfylde bestemmelserne i direktiv 2002/31/EF.
Artikel 10
Ikrafttræden og anvendelse
1. Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
2. Den anvendes fra den 1. januar 2013.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 4. maj 2011.
NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 626/2011
ze dne 4. května 2011,
kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích klimatizátorů vzduchu
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU ze dne 19. května 2010 o uvádění spotřeby energie a jiných zdrojů na energetických štítcích výrobků spojených se spotřebou energie a v normalizovaných informacích o výrobku (1), a zejména na článek 10 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2010/30/EU je Komise povinna přijmout akty v přenesené pravomoci týkající se uvádění spotřeby energie a jiných zdrojů na energetických štítcích výrobků spojených se spotřebou energie, které disponují velmi vysokým potenciálem, co se úspor energie týče, a u nichž se při srovnatelné funkčnosti vyskytují velké rozdíly v úrovni výkonu.
(2)
Opatření pro uvádění spotřeby energie na energetických štítcích klimatizátorů vzduchu byla zavedena směrnicí Komise 2002/31/ES ze dne 22. března 2002, kterou se provádí směrnice Rady 92/75/EHS s ohledem na uvádění spotřeby energie na energetických štítcích klimatizátorů vzduchu pro domácnost (2). Prováděcí směrnice stanoví odlišné škály označování energetické účinnosti klimatizátorů vzduchu, které používají odlišné technologie, a stanovení energetické účinnosti je založeno pouze na provozu za plného zatížení.
(3)
Na elektřinu spotřebovanou klimatizátory vzduchu připadá významná část celkové poptávky domácností i podniků po elektřině v Unii. Existuje značný prostor pro další snižování spotřeby energie u klimatizátorů vzduchu nad rámec zvýšení energetické účinnosti, kterého již bylo dosaženo.
(4)
Směrnice Komise 2002/31/ES by měla být zrušena a tímto nařízením by měla být přijata nová ustanovení, aby bylo zajištěno, že energetický štítek bude pro výrobce vytvářet dynamické pobídky, aby dále zvyšovali energetickou účinnost klimatizátorů vzduchu a urychlili transformaci trhu směrem k energeticky účinným technologiím.
(5)
Ustanovení tohoto nařízení by se měla použít i pro klimatizátory vzduchu typu vzduch-vzduch s chladicím výkonem (nebo topným výkonem, pokud má zařízení pouze funkci vytápění) do 12 kW.
(6)
Technologický vývoj v oblasti zlepšování energetické účinnosti klimatizátorů vzduchu byl v posledních letech velmi rychlý. Umožnil některým třetím zemím zavést přísné minimální požadavky na energetickou účinnost a vyvolal proces zavádění nového systému označování energetické účinnosti na základě sezónního výkonu. Dnešní zařízení, s výjimkou jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu, která dosahují nejvyšších úrovní účinnosti, vysoce překračují úroveň třídy A stanovenou směrnicí 2002/31/ES.
(7)
Toto nařízení zavádí dvě škály energetické účinnosti vyplývající z primární funkce a specifických aspektů důležitých pro spotřebitele. Vzhledem k tomu, že klimatizátory vzduchu se používají hlavně v podmínkách částečného zatížení, mělo by se testování účinnosti nahradit metodou měření sezónní účinnosti (kromě jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu). Metoda měření sezónní účinnosti lépe zohledňuje výhody technologie invertoru a podmínky, za nichž se tato zařízení používají. Nová metoda výpočtu energetické účinnosti a prováděcí opatření týkající se ekodesignu, které společně stanoví minimální požadavky na energetickou účinnost vyšší, než je současná třída A, povedou k nové klasifikaci těchto zařízení. Dělené, okenní a nástěnné klimatizátory vzduchu by pak měly být označovány novou škálou tříd energetické účinnosti A-G, přičemž se na horní místa škály každé dva roky přidává „+“, dokud není dosaženo třídy A+++.
(8)
Pro dvoukanálové a jednokanálové klimatizátory vzduchu by se měly i nadále používat ustálené ukazatele energetické účinnosti, protože v současné době na trhu nejsou k dispozici jednotky obsahující invertory. Pro tato zařízení není nová klasifikace vhodná, jednokanálové a dvoukanálové klimatizátory vzduchu by proto měly používat škálu A+++-D. Zatímco tato méně účinná zařízení mohou na škále A+++-D dosáhnout nejvýše třídy energetické účinnosti A+, účinnější zařízení mohou dosáhnout až třídy A+++.
(9)
Tímto nařízením by mělo být zajištěno, že spotřebitelé dostanou o výkonnosti klimatizátorů vzduchu přesnější srovnatelné informace.
(10)
Předpokládá se, že kombinovaný účinek uvádění spotřeby energie na energetických štítcích uvedený v tomto nařízení a v nařízení, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign klimatizátorů vzduchu (3), povede ve srovnání se situací bez přijetí zvláštních opatření do roku 2020 k ročním úsporám elektrické energie ve výši 11 TWh.
(11)
Důležitým aspektem pro koncové uživatele může být hlučnost klimatizátoru vzduchu. Aby mohli koncoví uživatelé přijímat informovaná rozhodnutí, měly by být na energetickém štítku klimatizátorů vzduchu uváděny také informace o emisích hluku.
(12)
Informace uvedené na energetickém štítku by měly být získány pomocí spolehlivých, přesných a opakovatelných postupů měření, které zohledňují obecně uznávaný současný stav metod měření včetně harmonizovaných norem přijatých evropskými normalizačními orgány vyjmenovanými v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů (4), jsou-li k dispozici.
(13)
Toto nařízení by mělo stanovit jednotný design energetických štítků klimatizátorů vzduchu a jednotné požadavky na jejich obsah.
(14)
Mělo by rovněž stanovit požadavky na technickou dokumentaci a informační list pro klimatizátory vzduchu.
(15)
Dále by toto nařízení mělo stanovit požadavky na informace, které mají být poskytovány při jakékoli formě prodeje klimatizátorů vzduchu na dálku, v reklamách a v propagačních materiálech technického charakteru.
(16)
Je vhodné stanovit přezkum ustanovení tohoto nařízení s ohledem na technický pokrok.
(17)
V zájmu usnadnění přechodu od směrnice 2002/31/ES k tomuto nařízení by se u klimatizátorů vzduchu označených energetickými štítky v souladu s tímto nařízením mělo mít za to, že jsou v souladu se směrnicí 2002/31/ES.
(18)
Dodavatelé, kteří chtějí uvést na trh klimatizátory vzduchu, které mohou splnit požadavky na vyšší třídy energetické účinnosti, by měli mít možnost používat energetické štítky s těmito třídami ještě před datem povinného uvádění těchto tříd.
(19)
Směrnice 2002/31/ES by proto měla být zrušena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na označování energetické účinnosti štítky a obsahuje ustanovení o doplňujících informacích o výrobku u elektrických klimatizátorů vzduchu s jmenovitým výkonem ≤ 12 kW pro chlazení, případně vytápění, pokud výrobek nemá funkci chlazení.
2. Toto nařízení se nevztahuje na:
a)
zařízení, která používají jiné než elektrické zdroje energie;
b)
klimatizátory vzduchu, které na straně kondenzátoru nebo výparníku nebo na obou stranách nepoužívají vzduch jako teplonosnou látku.
Článek 2
Definice
Kromě definic uvedených v článku 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady (ES) 2010/30/EU (5) se použijí tyto definice:
1.
„klimatizátorem vzduchu“ se rozumí zařízení určené k chlazení nebo ohřevu vzduchu (nebo obojímu) v uzavřeném prostoru pomocí parního kompresního cyklu poháněného elektrickým kompresorem, včetně klimatizátorů vzduchu, které mají další funkce, jako je vysoušení, čištění vzduchu, větrání nebo doplňkový ohřev vzduchu prostřednictvím elektrického odporového vytápění, a zařízení, která mohou používat vodu (buď kondenzát, který se tvoří na straně výparníku, nebo externě přidanou vodu) pro odpařování na kondenzátoru za předpokladu, že zařízení je schopno fungovat i bez použití přidané vody (pouze za použití vzduchu);
2.
„dvoukanálovým klimatizátorem vzduchu“ se rozumí klimatizátor, v němž je během chlazení nebo vytápění nasáván vzduch pro kondenzátor (nebo výparník) do jednotky vzduchovodem z venkovního prostředí a je z ní vyfukován druhým vzduchovodem do venkovního prostředí, přičemž tento klimatizátor je v klimatizovaném prostoru těsně u stěny;
3.
„jednokanálovým klimatizátorem vzduchu“ se rozumí klimatizátor, v němž je během chlazení nebo vytápění vzduch pro kondenzátor (nebo výparník) nasáván z prostoru obsahujícího klimatizační jednotku a vyfukován mimo tento prostor;
4.
„jmenovitým výkonem“ (Prated ) se rozumí chladicí nebo topný výkon parního kompresního cyklu jednotky měřený za standardních jmenovitých podmínek;
5.
„koncovým uživatelem“ se rozumí spotřebitel, který klimatizátor vzduchu kupuje nebo se o něm předpokládá, že jej koupí;
6.
„místem prodeje“ se rozumí místo, kde jsou klimatizátory vzduchu vystaveny nebo nabízeny k prodeji, k pronájmu nebo ke koupi na splátky.
Další definice pro účely příloh II až VIII jsou uvedeny v příloze I.
Článek 3
Povinnosti dodavatelů
1. Dodavatelé přijmou opatření popsaná v bodech a) až g):
a)
každý klimatizátor vzduchu dodržující třídy energetické účinnosti stanovené v příloze II je opatřen tištěný štítkem v úpravě a obsahující informace podle přílohy III. Klimatizátory vzduchu v výjimkou jednokanálových a dvoukanálových musí být opatřeny tištěným štítkem alespoň na obalu venkovní jednotky s údaji při poměru výkonu 1 alespoň pro jednu kombinaci vnitřní a venkovní jednotky. Pro ostatní kombinace lze informace poskytnout prostřednictvím volně přístupných internetových stránek;
b)
je k dispozici informační list výrobku stanovený v příloze IV. Klimatizátory vzduchu s výjimkou dvoukanálových a jednokanálových musí opatřeny informačním listem alespoň na obalu venkovní jednotky s údaji při poměru výkonu 1 alespoň pro jednu kombinaci vnitřní a venkovní jednotky. Pro ostatní kombinace lze informace poskytnout prostřednictvím volně přístupných internetových stránek;
c)
orgánům členských států a Komisi je na vyžádání elektronicky zpřístupněna technická dokumentace stanovená v příloze V;
d)
každá reklama na konkrétní model klimatizátoru vzduchu musí v případě, že uvádí informace související se spotřebou energie nebo cenou, obsahovat odkaz na třídu energetické účinnosti. Pokud je možno více než jedna třída energetické účinnosti, dodavatel, popř. výrobce deklaruje třídu energetické účinnosti vytápění alespoň pro „průměrné“ otopné období. Informace stanovené v příloze VI, které mají být poskytnuty v případech, kdy nelze očekávat, že koneční uživatelé uvidí vystavený výrobek;
e)
každý propagační materiál technického charakteru určitého modelu klimatizátoru vzduchu, který popisuje konkrétní technické parametry výrobku, uvádí třídu energetické účinnosti daného modelu podle přílohy II;
f)
je k dispozici návod k použití;
g)
jednokanálové klimatizátory vzduchu by měly být na obalu, v dokumentaci výrobku a ve veškerých reklamních materiálech, ať už v elektronické nebo tištěné podobě, označeny jako „místní klimatizátory vzduchu“.
2. Třída energetické účinnosti se stanoví podle přílohy VII.
3. Úprava štítku pro klimatizátory vzduchu (s výjimkou jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu) dodržuje parametry stanovené v příloze III.
4. U klimatizátorů vzduchu (s výjimkou jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu) se úprava štítku podle přílohy III použije podle tohoto harmonogramu:
a)
U klimatizátorů vzduchu uváděných na trh od 1. ledna 2013 (s výjimkou jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu) musí být štítek uvádějící třídy energetické účinnosti A, B, C, D, E, F, G pro reverzibilní klimatizátory vzduchu v souladu s bodem 1.1 přílohy III, pro klimatizátory vzduchu pouze s chladicí funkcí v souladu s bodem 2.1 přílohy III a pro klimatizátory vzduchu pouze s funkcí vytápění v souladu s bodem 3.1 přílohy III.
b)
U klimatizátorů vzduchu uváděných na trh od 1. ledna 2015 (s výjimkou jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu) musí být štítek uvádějící třídy energetické účinnosti A+, A, B, C, D, E, F pro reverzibilní klimatizátory vzduchu v souladu s bodem 1.2 přílohy III, pro klimatizátory vzduchu pouze s chladicí funkcí v souladu s bodem 2.2 přílohy III a pro klimatizátory vzduchu pouze s funkcí vytápění v souladu s bodem 3.2 přílohy III.
c)
U klimatizátorů vzduchu uváděných na trh od 1. ledna 2017 (s výjimkou jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu) musí být štítek uvádějící třídy energetické účinnosti A++, A+, A, B, C, D, E pro reverzibilní klimatizátory vzduchu v souladu s bodem 1.3 přílohy III, pro klimatizátory vzduchu pouze s chladicí funkcí v souladu s bodem 2.3 přílohy III a pro klimatizátory vzduchu pouze s funkcí vytápění v souladu s bodem 3.3 přílohy III.
d)
U klimatizátorů vzduchu uváděných na trh od 1. ledna 2019 (s výjimkou jednokanálových a dvoukanálových klimatizátorů vzduchu) musí být štítek uvádějící třídy energetické účinnosti A+++, A++, A+, A, B, C, D pro reverzibilní klimatizátory vzduchu v souladu s bodem 1.4 přílohy III, pro klimatizátory vzduchu pouze s chladicí funkcí v souladu s bodem 2.4 přílohy III a pro klimatizátory vzduchu pouze s funkcí vytápění v souladu s bodem 3.4 přílohy III.
5. U dvoukanálových klimatizátorů vzduchu uváděných na trh od 1. ledna 2013 musí být štítek uvádějící třídy energetické účinnosti A+++, A++, A+, A, B, C, D pro reverzibilní dvoukanálové klimatizátory vzduchu v souladu s bodem 4.1 přílohy III, pro dvoukanálové klimatizátory vzduchu pouze s chladicí funkcí v souladu s bodem 4.3 přílohy III a pro dvoukanálové klimatizátory vzduchu pouze s funkcí vytápění v souladu s bodem 4.5 přílohy III.
6. U jednokanálových klimatizátorů vzduchu uváděných na trh od 1. ledna 2013 musí být štítek uvádějící třídy energetické účinnosti A+++, A++, A+, A, B, C, D pro reverzibilní jednokanálové klimatizátory vzduchu v souladu s bodem 5.1 přílohy III, pro jednokanálové klimatizátory vzduchu pouze s chladicí funkcí v souladu s bodem 5.3 přílohy III a pro jednokanálové klimatizátory vzduchu pouze s funkcí vytápění v souladu s bodem 5.5 přílohy III.
Článek 4
Povinnosti obchodníků
Obchodníci zajistí, aby:
a)
byly klimatizátory vzduchu v místě prodeje zřetelně viditelným způsobem označeny energetickým štítkem poskytnutým dodavatelem podle čl. 3 odst. 1 umístěným na vnější straně přední nebo horní části zařízení;
b)
klimatizátory vzduchu nabízené k prodeji, k pronájmu nebo ke koupi na splátky způsobem, u něhož nelze předpokládat, že si konečný uživatel prohlédne vystavený výrobek, byly uváděny na trh s informacemi poskytnutými dodavateli v souladu s přílohami V a VI;
c)
každá reklama na konkrétní model klimatizátoru vzduchu obsahovala v případě, že uvádí informace související se spotřebou energie nebo cenou, odkaz na třídu energetické účinnosti; Pokud je možno více než jedna třída energetické účinnosti, dodavatel/výrobce deklaruje třídu energetické účinnosti alespoň pro „průměrné“ období;
d)
každý propagační materiál technického charakteru určitého modelu klimatizátoru vzduchu, který popisuje konkrétní technické parametry klimatizátoru vzduchu, uváděl odkaz na třídu/třídy energetické účinnosti daného modelu a dodavatelem poskytnutý návod k použití. Pokud je možno více než jedna třída energetické účinnosti, dodavatel/výrobce deklaruje třídu energetické účinnosti alespoň pro „průměrné“ období;
e)
jednokanálové klimatizátory vzduchu by měly být na obalu, v dokumentaci výrobku a ve veškerých reklamních materiálech, ať už v elektronické nebo tištěné podobě, označeny jako „místní klimatizátory vzduchu“.
Článek 5
Metody měření
Informace, které se poskytují podle článku 3, musí být získány pomocí spolehlivých, přesných a opakovatelných postupů měření, které zohledňují obecně uznávaný současný stav metod výpočtu a měření, jak je stanoveno v příloze VII.
Článek 6
Postup ověřování pro účely dohledu nad trhem
Členské státy posoudí shodu deklarované třídy energetické účinnosti, roční, případně hodinové spotřeby energie a emisí hluku postupem stanoveným v příloze VIII.
Článek 7
Přezkum
Komise přezkoumá toto nařízení nejpozději pět let od jeho vstupu v platnost s ohledem na technický pokrok. Zvláštní pozornost bude přitom věnovat veškerým výrazným změnám v tržních podílech jednotlivých typů zařízení.
Článek 8
Zrušení
Směrnice 2002/31/ES se od 1. ledna 2013 zrušuje.
Článek 9
Přechodná ustanovení
1. Klimatizátory vzduchu uvedené na trh před 1. červencem 2013 musí vyhovovat ustanovením směrnice 2002/31/ES.
Článek 10
Vstup v platnost a použitelnost
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské Unie.
2. Použije se ode dne 1. ledna 2013.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 4. května 2011.