KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 137/2011
af 16. februar 2011
om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 om gødninger med henblik på tilpasning af dennes bilag I og IV til den tekniske udvikling
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 af 13. oktober 2003 om gødninger (1), særligt artikel 31, stk. 1 og 3, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 2003/2003 må en gødning, der tilhører en af typerne i forordningens bilag I, og som opfylder nævnte forordnings bestemmelser, betegnes »EF-gødning«.
(2)
Calciumformiat (CAS 544-17-2) er en gødning indeholdende et sekundærnæringsstof, der anvendes som bladgødning til frugtavl i én medlemsstat. Stoffet er uskadeligt for miljøet og menneskers sundhed. For at gøre det lettere for landmænd i hele EU at få adgang til det, bør det anerkendes som en »EF-gødning«.
(3)
Bestemmelserne vedrørende mikronæringsstofchelater og mikronæringsstofopløsninger bør tilpasses for at tillade brugen af mere end én chelatdanner, at indføre fælles værdier for mindsteindholdet af vandopløseligt mikronæringsstof og at sikre, at hver chelatdanner, som chelaterer mindst 1 % af det vandopløselige mikronæringsstof, og som er identificeret og kvantificeret ved EN-standarder,deklareres. Det er nødvendigt med en tilstrækkelig lang overgangsperiode for at give de økonomiske operatører mulighed for at afsætte deres gødningslagre.
(4)
Zinkoxidpulver (CAS 1314-13-2) er en zinkgødning, der er opført i bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003. Ved anvendelse af zinkoxid i pulverform kan der være fare for udvikling af støv. Dette undgås ved brug af en stabil vandig suspension af zinkoxid. Zinkgødningssuspension bør derfor anerkendes som en »EF-gødning« for at muliggøre en mere sikker brug af zinkoxid. For at give mulighed for fleksibilitet inden for formuleringer bør brugen af zinksalte og en eller flere typer af zinkchelat(er) også tillades i sådanne vandbaserede suspensioner.
(5)
Artikel 23, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2003/2003 indeholder regler for sammensætningen og mærkningen af blandinger af mikronæringsstofgødninger, men sådanne blandinger er endnu ikke opført blandt gødningstyperne i bilag I. Mikronæringsstofgødninger kan derfor ikke sælges som »EF-gødninger«. Typebetegnelser for mikronæringsstofgødninger bør derfor opføres i bilag I for faste og flydende gødninger.
(6)
Iminodisuccinsyre (herefter benævnt »IDHA«) er en chelatdanner, der er godkendt til brug i to medlemsstater som bladsprøjtemiddel, til anvendelse i jord, i hydroponik og i gødningsvanding. IDHA bør tilføjes til listen over godkendte chelateringsdannere i bilag I for at gøre det lettere tilgængeligt for landmænd i hele EU.
(7)
I henhold til artikel 29, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2003/2003 skal »EF-gødninger« kontrolleres ved anvendelse af analysemetoderne, der er beskrevet i forordningen. Nogle af metoderne er dog ikke internationalt anerkendte. Der er nu blevet udarbejdet EN-standarder af Den Europæiske Standardiseringsorganisation, og disse bør erstatte ovennævnte metoder.
(8)
Validerede metoder, der offentliggøres som EN-standarder, indbefatter sædvanligvis en ringtest med henblik på at bestemme analysemetodernes reproducerbarhed og repeterbarhed mellem forskellige laboratorier. Der bør derfor sondres mellem validerede EN-standarder og ikke-validerede metoder, således at det fremgår, hvilke EN-standarder der har været underkastet en sammenlignende test på flere laboratorier, så de ansvarlige på denne måde får korrekt information om EN-standardernes statistiske pålidelighed.
(9)
For at forenkle lovgivningen og lette fremtidige ændringer af den bør hele teksten til standarderne i bilag IV til forordning (EF) nr. 2003/2003 erstattes med henvisninger til EN-standarderne, der offentliggøres af Den Europæiske Standardiseringsorganisation.
(10)
Forordning (EF) nr. 2003/2003 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
(11)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det i henhold til artikel 32 i forordning (EF) nr. 2003/2003 nedsatte udvalg -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Ændringer
1. Bilag I til forordning (EF) nr. 2003/2003 ændres som angivet i bilag I til denne forordning.
2. Bilag IV til forordning (EF) nr. 2003/2003 ændres som angivet i bilag II til denne forordning.
Artikel 2
Overgangsbestemmelser
Litra a)-e) i nr. 2) i bilag I finder anvendelse fra den 9. oktober 2012 på gødninger, der markedsføres før den 9. marts 2011.
Artikel 3
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og umiddelbart gældende i alle medlemsstater.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. februar 2011.
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 137/2011
ze dne 16. února 2011,
kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 o hnojivech za účelem přizpůsobení příloh I a IV technickému pokroku
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 ze dne 13. října 2003 o hnojivech (1), a zejména na čl. 31 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Článek 3 nařízení (ES) č. 2003/2003 stanoví, že hnojivo, které patří k některému z typů hnojiv uvedených v příloze I daného nařízení a splňuje podmínky stanovené v daném nařízení, může být označeno jako „hnojivo ES“.
(2)
Mravenčan vápenatý (CAS 544-17-2) je hnojivem s druhotnými živinami, které se používá jako listové hnojivo pro pěstování ovoce v jednom členském státě. Látka je neškodná pro životní prostředí a lidské zdraví. Proto by měl být mravenčan vápenatý v zájmu zvýšení jeho dostupnosti pro zemědělce v celé Unii uznán jako typ „hnojiva ES“.
(3)
Měly by být upraveny předpisy týkající se chelátových stopových živin a stopových roztokových hnojiv, aby se umožnilo použití více než jednoho chelatotvorného činidla, zavedly se společné hodnoty pro minimální obsah vodorozpustných stopových živin a zajistilo se, že bude označeno každé chelatotvorné činidlo, které vytváří chelát alespoň z 1 % vodorozpustných stopových živin a které je určeno a kvantifikováno v rámci norem EN. Je nezbytné zajistit dostatečné přechodné období, aby hospodářské subjekty měly možnost vyprodat svoje zásoby hnojiv.
(4)
Práškový oxid zinečnatý (CAS 1314-13-2) je zinkové hnojivo uvedené na seznamu v příloze I nařízení (ES) č. 2003/2003. Oxid zinečnatý ve formě prášku představuje při použití potenciální nebezpečí prášení. Při použití oxidu zinečnatého ve formě stabilní suspenze ve vodě toto nebezpečí nehrozí. Suspenze zinkového hnojiva by proto měla být uznána jako typ „hnojiva ES“, aby se umožnilo bezpečnější používání oxidu zinečnatého. Aby zůstal volný prostor pro formulace, mělo by se v takových suspenzích na bázi vody rovněž povolit používání zinkových solí a jednoho či více typů zinkového chelátu (chelátů).
(5)
Ustanovení čl. 23 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003 obsahují pravidla pro složení a označování hnojících směsí na bázi stopových živin, ale takové směsi nejsou ještě uvedeny na seznamu mezi typy hnojiv v příloze I. Hnojící směsi na bázi stopových živin proto nelze prodávat jako „hnojiva ES“. Do přílohy I by proto mělo být uvedeno označení typu hnojiva na bázi stopových živin pro pevná a kapalná hnojiva.
(6)
Imino-di-butandiová kyselina (dále jen „IDHA“) představuje chelatotvorné činidlo, které je povoleno ve dvou členských státech k použití jako listové hnojivo v půdních aplikacích, při hydroponii a fertigaci. IDHA by měla být v zájmu zvýšení její dostupnosti pro zemědělce v celé Unii doplněna na seznam povolených chelatotvorných činidel v příloze I.
(7)
Ustanovení čl. 29 odst. 2 nařízení (ES) č. 2003/2003 požadují kontrolu „hnojiv ES“ metodami popsanými v uvedeném nařízení. Některé metody ale dosud nebyly mezinárodně uznány. Evropský výbor pro normalizaci nyní vyvinul normy EN, které by měly uvedené metody nahradit.
(8)
Validované metody zveřejněné jako normy EN obvykle zahrnují kruhový test (mezilaboratorní zkoušku) k ověření reprodukovatelnosti a opakovatelnosti analytických metod mezi různými laboratořemi. Mělo by se proto rozlišovat mezi validovanými normami EN a nevalidovanými metodami, aby se lépe určily normy EN, které prošly mezilaboratorní zkouškou, a aby byli kontroloři o statistické spolehlivosti norem EN správně informováni.
(9)
V zájmu zjednodušení právních předpisů a usnadnění budoucích revizí je vhodné nahradit úplné znění norem v příloze IV nařízení (ES) č. 2003/2003 odkazy na normy EN, jež mají být zveřejněny Evropským výborem pro normalizaci.
(10)
Nařízení (ES) č. 2003/2003 by proto mělo být příslušným způsobem pozměněno,
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného článkem 32 nařízení (ES) č. 2003/2003,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Změny
1. Příloha I nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
2. Příloha IV nařízení (ES) č. 2003/2003 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
Článek 2
Přechodná ustanovení
Body a) až e) bodu 2 přílohy I se použijí od 9. října 2012 na hnojiva uváděná na trh před 9. březnem 2011.
Článek 3
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. února 2011.