EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 648/2012
af 4. juli 2012
om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Den Europæiske Centralbank (1),
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
På Kommissionens foranledning blev der den 25. februar 2009 offentliggjort en rapport udarbejdet af en højniveaugruppe med Jacques de Larosière som formand, og det konkluderedes, at det er nødvendigt at styrke de tilsynsmæssige rammer for Unionens finanssektor for at reducere risikoen for og omfanget af fremtidige finanskriser, og det anbefaledes at indføre omfattende reformer af strukturen i tilsynet med nævnte sektor, herunder at oprette et europæisk finanstilsynssystem, der består af tre europæiske tilsynsmyndigheder, en for banksektoren, en for forsikrings- og arbejdsmarkedspensionsordninger og en for værdipapir- og markedssektoren, samt at oprette et europæisk råd for systemiske risici.
(2)
I Kommissionens meddelelse af 4. marts 2009 med titlen »Fremdrift i den europæiske genopretning« foreslås det at styrke Unionens regulatoriske rammer for finansielle tjenesteydelser. I sin meddelelse af 3. juli 2009 med titlen »Sikring af effektive, sikre og solide derivatmarkeder« undersøgte Kommissionen derivaternes rolle i forbindelse med finanskrisen, og i sin meddelelse af 20. oktober 2009 med titlen »Sikring af effektive, sikre og solide derivatmarkeder: fremtidige politiktiltag« beskrev Kommissionen de foranstaltninger, den havde til hensigt at træffe for at reducere de risici, der er forbundet med derivater.
(3)
Den 23. september 2009 vedtog Kommissionen tre forslag til forordninger om oprettelse af et europæisk finanstilsynssystem, herunder oprettelsen af tre europæiske tilsynsmyndigheder (ESA'er), for at bidrage til en ensartet anvendelse af EU-lovgivningen og etableringen af fælles regulerings- og tilsynsmæssig standardisering og praksis af høj kvalitet. ESA'erne består af Den Europæiskе Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Banktilsynsmyndighed) (EBA) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (4), Den Europæiskе Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Tilsynsmyndighed for Forsikrings- og Arbejdsmarkedspensionsordninger) (EIOPA) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1094/2010 (5) og Den Europæiske Tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed) (ESMA) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 (6). Disse ESA'er spiller en afgørende rolle for sikringen af stabiliteten i finanssektoren. Det er derfor vigtigt fortsat at sikre, at udviklingen af deres arbejde er et spørgsmål med høj politisk prioritet, og at der afsættes passende ressourcer hertil.
(4)
Over-the-counter derivater (»OTC-derivataftaler«) er ugennemsigtige, fordi de er privatforhandlede aftaler, og alle oplysninger om dem er som regel kun tilgængelige for de kontraherende parter. De skaber et indviklet net af gensidig afhængighed, der kan gøre det vanskeligt at identificere de pågældende risicis art og omfang. Finanskrisen har vist, at disse karakteristika øger usikkerheden i perioder med pres på markedet og dermed bringer den finansielle stabilitet i fare. Denne forordning fastsætter betingelser, der har til formål at reducere disse risici og øge gennemsigtigheden i forbindelse med derivataftaler.
(5)
Der var på topmødet i Pittsburgh den 26. september 2009 enighed blandt G20-lederne om, at alle standardiserede OTC-derivataftaler senest ved udgangen af 2012 bør cleares gennem en central modpart (CCP), og at OTC-derivataftaler bør indberettes til transaktionsregistre. I juni 2010 bekræftede G20-lederne i Toronto deres engagement og forpligtede sig desuden til at fremskynde gennemførelsen af skrappe foranstaltninger til at forbedre gennemsigtigheden af og det reguleringsmæssige tilsyn med OTC-derivataftaler på en internationalt konsekvent og ikke-diskriminerende måde.
(6)
Kommissionen vil overvåge og bestræbe sig på at sikre, at disse forpligtelser gennemføres på tilsvarende vis af Unionens internationale partnere. Kommissionen bør samarbejde med myndigheder i tredjelande med henblik på at undersøge gensidigt understøttende løsninger for at sikre konsekvens mellem denne forordning og de krav, der er fastsat af tredjelande, og derved undgå mulige overlapninger i den forbindelse. Med bistand fra ESMA bør Kommissionen overvåge og udarbejde rapporter til Europa-Parlamentet og Rådet om den internationale anvendelse af principperne i denne forordning. For at undgå potentielt overlappende eller modstridende krav kan Kommissionen vedtage afgørelser om ækvivalensen af de juridiske, tilsynsmæssige og retshåndhævende rammer i tredjelande, hvis en række betingelser er opfyldt. Vurderingen, der danner grundlaget for sådanne afgørelser, bør ikke begrænse retten for en CCP, der er etableret i et tredjeland og anerkendt af ESMA, til at levere clearingydelser til clearingmedlemmer eller handelspladser, der er etableret i Unionen, idet anerkendelsen bør være uafhængig af denne vurdering. Tilsvarende bør hverken en afgørelse om ækvivalens eller vurderingen begrænse retten for et transaktionsregister, der er etableret i et tredjeland og anerkendt af ESMA til at levere ydelser til enheder, der etableret i Unionen.
(7)
For så vidt angår anerkendelse af tredjelandes CCP'er og i overensstemmelse med Unionens internationale forpligtelser i henhold til overenskomsten om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen, herunder den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser, bør afgørelser om fastsættelse af, at det retlige system i et tredjeland er ækvivalente med Unionens retlige system, kun vedtages, hvis det retlige system i tredjelandet indeholder et effektivt ækvivalent system for anerkendelse af CCP'er, der har tilladelse i henhold til udenlandske retlige systemer, i overensstemmelse med de generelle reguleringsmæssige mål og standarder, som G20 fastsatte i september 2009 om at forbedre gennemsigtigheden på derivatmarkederne, reducere systemiske risici og beskytte mod markedsmisbrug. Et sådant system bør anses for ækvivalent, hvis det sikrer, at den væsentlige virkning af det gældende regulatoriske system svarer til Unionens krav, og det bør anses for effektivt, hvis disse regler anvendes konsekvent.
(8)
Det er i denne sammenhæng hensigtsmæssigt og nødvendigt, under hensyn til derivatmarkedernes karakteristika og CCP'ernes funktionsmåde, at efterprøve de udenlandske reguleringssystemers faktiske ækvivalens med hensyn til opfyldelse af G20's mål og standarder for at forbedre gennemsigtigheden på derivatmarkederne, reducere systemiske risici og beskytte mod markedsmisbrug. CCP'ers meget specielle situation gør det påkrævet, at bestemmelserne vedrørende tredjelande organiseres og fungerer i overensstemmelse med ordninger, som er særlige for disse markedsstrukturenheder. Denne tilgang danner derfor ikke præcedens for anden lovgivning.
(9)
Det Europæiske Råd var i sine konklusioner af 2. december 2009 enig i, at der var behov for på betydelig vis at reducere af modpartskreditrisikoen, og at det var vigtigt at opnå øget gennemsigtighed, effektivitet og integritet for derivattransaktioner. I Europa-Parlamentets beslutning af 15. juni 2010 om »Derivatmarkeder - fremtidige politiktiltag« opfordrede Europa-Parlamentet til obligatorisk clearing og indberetning af OTC-derivataftaler.
(10)
ESMA bør handle inden for rammerne af denne forordning ved at opretholde stabiliteten på de finansielle markeder i akutte situationer, ved at sikre, at de nationale tilsynsmyndigheder anvender de gældende EU-regler på ensartet vis, samt ved at bilægge uenigheder mellem disse myndigheder. Den har ligeledes fået til opgave at udvikle udkast til regulerings- og gennemførelsesmæssige tekniske standarder, og den har en central rolle i meddelelsen af tilladelser til og overvågningen af CCP'er og transaktionsregistre.
(11)
En af de grundlæggende opgaver, som skal udføres via Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB), er at fremme betalingssystemernes smidige funktion. På dette område overvåger medlemmerne af ESCB ved at sikre effektive og pålidelige clearing- og betalingssystemer, herunder CCP'er. Medlemmerne af ESCB er dermed tæt inddraget i meddelelsen af tilladelser til og overvågning af CCP'er, anerkendelsen af tredjelandes CCP'er og godkendelsen af interoperabilitetsordninger. Endvidere er de tæt inddraget i fastsættelsen af reguleringsmæssige tekniske standarder samt retningslinjer og anbefalinger. Denne forordning berører ikke Den Europæiske Centralbanks (ECB) og de nationale centralbankers ansvar for at sikre effektive og pålidelige clearing- og betalingssystemer inden for Unionen og over for andre lande. Følgelig og for at undgå, at der eventuelt fastlægges parallelle regelsæt, bør ESMA og ESCB udarbejde de relevante udkast til tekniske standarder i tæt samarbejde. Desuden er ECB's og de nationale centralbankers adgang til oplysninger afgørende, når de skal udføre deres opgaver vedrørende overvågning med clearing- og betalingssystemer og vedrørende en udstedende centralbanks funktioner.
(12)
Der kræves ensartede regler for derivataftaler som fastsat i afsnit C, punkt 4-10, i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/39/EF af 21. april 2004 om markeder for finansielle instrumenter (7).
(13)
Incitamenter til fremme af anvendelsen af CCP'er har vist sig ikke at være tilstrækkelige til at sikre at standardiserede OTC-derivataftaler faktisk cleares centralt. Det er derfor nødvendigt med ufravigelige CCP-clearingskrav for de OTC-derivataftaler, der kan cleares centralt.
(14)
Medlemsstaterne vil muligvis vedtage divergerende nationale foranstaltninger, hvilket kan forhindre det indre marked i at fungere effektivt og være til skade for markedsdeltagerne og den finansielle stabilitet. Det er ligeledes nødvendigt med en ensartet anvendelse af clearingforpligtelsen i Unionen for at sikre et højt niveau af investorbeskyttelse og skabe lige vilkår for alle markedsdeltagere.
(15)
Hvis man vil sikre, at clearingforpligtelsen reducerer de systemiske risici, kræver det identifikation af de derivatklasser, der bør være underlagt denne forpligtelse. Der bør i forbindelse med denne procedure tages hensyn til, at ikke alle CCP-clearede OTC-derivataftaler kan betragtes som egnede til obligatorisk CCP-clearing.
(16)
I denne forordning fastlægges kriterierne for fastsættelse af, hvorvidt forskellige OTC-derivataftaleklasser bør være omfattet af en clearingforpligtelse. På grundlag af udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder udarbejdet af ESMA bør Kommissionen afgøre, om en OTC-derivataftaleklasse skal være omfattet af en clearingforpligtelse, og hvornår clearingforpligtelsen får virkning, herunder, hvor det er relevant, den indfasede gennemførelse og den mindste restløbetid for de aftaler, der er indgået eller nyordnet inden den dato, hvor clearingforpligtelsen får virkning i overensstemmelse med denne forordning. En indfaset gennemførelse af clearingforpligtelsen kunne være i henhold til de typer af markedsdeltagere, som skal opfylde clearingforpligtelsen. Ved fastsættelsen af, hvilke OTC-derivataftaleklasser der skal være omfattet af clearingforpligtelsen, bør ESMA tage hensyn til den særlige karakter for de pågældende OTC-derivataftaler, der indgås med udstedere af dækkede obligationer eller med puljer til sikring af dækkede obligationer.
(17)
Ved fastsættelsen af, hvilke OTC-derivataftaleklasser der skal være omfattet af clearingforpligtelsen, bør ESMA også tage behørigt hensyn til andre relevante overvejelser, frem for alt indvirkningen på den indbyrdes forbindelse mellem modparter, der anvender de relevante OTC-derivataftaleklasser, og indvirkningen på niveauerne for modpartskreditrisici, og fremme ensartede konkurrencevilkår på det indre marked, jf. artikel 1, stk. 5, litra d), i forordning (EU) nr. 1095/2010.
(18)
Har ESMA fastslået, at et OTC-derivatprodukt er standardiseret og egnet til clearing, men ingen CCP er villig til at cleare produktet, bør ESMA undersøge årsagerne hertil.
(19)
Ved fastsættelsen af, hvilke OTC-derivataftaleklasser der skal være omfattet af clearingforpligtelsen, bør der tages behørigt hensyn til de pågældende OTC-derivataftaleklassers særlige karakter. Den dominerende risiko for transaktioner med nogle OTC-derivataftaleklasser kan være relateret til afviklingsrisikoen, som afhjælpes gennem særskilte infrastrukturordninger, og visse OTC-derivataftaleklasser (såsom udenlandsk valuta) kan udskilles fra andre klasser. CCP-clearing vedrører specifikt modpartskreditrisiko og er muligvis ikke den optimale måde at behandle afviklingsrisiko på. Ordningen for disse aftaler bør navnlig baseres på foreløbig international konvergens og gensidig anerkendelse af den relevante infrastruktur.
(20)
For at sikre ensartet og sammenhængende anvendelse af denne forordning og lige vilkår for markedsdeltagerne, når det er erklæret, at en OTC-derivataftaleklasse er omfattet af clearingforpligtelsen, bør denne forpligtelse også gælde for alle aftaler, der hører under denne OTC-derivataftaleklasse, som er indgået på eller efter datoen for ESMA's modtagelse af underretningen om tilladelsen til en CCP med hensyn til clearingforpligtelsen, men inden den dato, hvor clearingforpligtelsen får virkning, forudsat at disse aftaler har en restløbetid, der er længere end det minimum, der er fastsat af Kommissionen.
(21)
For at fastslå, om en OTC-derivataftaleklasse er omfattet af clearingforpligtelserne, bør ESMA tilstræbe at reducere den systemiske risiko. Dette omfatter, at der i forbindelse med vurderingen tages hensyn til faktorer, såsom den aftalemæssige og operationelle standardiseringsgrad af aftaler, volumen og likviditeten af den relevante derivataftaleklasse såvel som tilgængeligheden af fair, pålidelige og generelt accepterede prisfastsættelsesoplysninger i den relevante OTC-derivataftaleklasse.
(22)
For at der kan foretages clearing af en OTC-derivataftale, skal begge parter være underlagt en clearingforpligtelse eller give deres samtykke. Undtagelserne fra clearingforpligtelsen bør udformes restriktivt, da de ellers gør systemet mindre effektivt, reducerer fordelene ved CCP-clearingen, og kan føre til regelarbitrage mellem grupper af markedsdeltagere.
(23)
For at skabe finansiel stabilitet i Unionen kan det også være nødvendigt at underlægge de transaktioner, som enheder, der er etableret i tredjelande, går ind i, forpligtelser til clearing og risikoreduktionsteknikker, forudsat at de pågældende transaktioner har en direkte, væsentlig og forudselig virkning i Unionen, eller hvor sådanne forpligtelser er nødvendige eller hensigtsmæssige for at forhindre unddragelse af nogen af denne forordnings bestemmelser.
(24)
OTC-derivataftaler, der ikke betragtes som egnede til CCP-clearing, medfører modpartskreditrisiko og operationel risiko, hvorfor der bør fastsættes regler for at styre denne risiko. For at mindske modpartskreditrisiko bør markedsdeltagere, der er omfattet af clearingforpligtelsen, have risikostyringsprocedurer, som kræver en rettidig, præcis og på passende vis adskilt udveksling af sikkerhedsstillelse. Ved forberedelse af udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, der fastsætter disse risikostyringsprocedurer, bør ESMA tage hensyn til forslag fra de internationale standardiseringsorganer om marginkrav til ikke-centralt clearede derivater. Ved udarbejdelse af udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder til fastsættelse af de ordninger, som er nødvendige for at overholde kravet om præcis og passende udveksling af sikkerhedsstillelse til at styre risici i forbindelse med ikke-clearede handler, bør ESMA tage behørigt hensyn til hindringer, som udstedere af dækkede obligationer eller sikrede puljer har med at fremskaffe sikkerhedsstillelse i en række af Unionens jurisdiktioner. ESMA bør også tage hensyn til, at privilegerede fordringer, der tildeles modparterne til udstedere af dækkede obligationer for aktiverne hos udstederen af den dækkede obligation, giver en tilsvarende beskyttelse mod modpartskreditrisiko.
(25)
Reglerne for clearing af OTC-derivataftaler, indberetning af derivattransaktioner og risikoreduktionsteknikker med hensyn til OTC-derivataftaler, der ikke cleares af en CCP, bør finde anvendelse på finansielle modparter, særlig investeringsselskaber som er meddelt tilladelse i overensstemmelse med direktiv 2004/39/EF, kreditinstitutter som godkendt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/48/EF af 14. juni 2006 om adgang til at optage og udøve virksomhed som kreditinstitut (8), forsikringsvirksomheder som godkendt i overensstemmelse med Rådets første direktiv 73/239/EØF af 24. juli 1973 om samordning af de administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om adgang til udøvelse af direkte forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring (9), forsikringsselskaber, som godkendt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/83/EF af 5. november 2002 om livsforsikring (10), genforsikringsselskaber som godkendt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/68/EF af 16. november 2005 om genforsikringsvirksomhed (11), institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) og, hvor det er relevant, deres administrationsselskaber som godkendt i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/65/EF af 13. juli 2009 om samordning af love og administrative bestemmelser om visse institutter for kollektiv investering i værdipapirer (investeringsinstitutter) (12), arbejdsmarkedsrelaterede pensionskasser som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/41/EF af 3. juni 2003 om arbejdsmarkedsrelaterede pensionskassers aktiviteter og tilsynet hermed (13) og alternative investeringsfonde, der forvaltes af forvaltere af alternative investeringsfonde (FAIF) godkendt eller registreret i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/61/EU af 8. juni 2011 om forvaltere af alternative investeringsfonde (14).
(26)
Enheder, der forvalter pensionsordninger, hvis hovedformål er at tilvejebringe pensionsydelser, normalt i form af livsvarige udbetalinger, men også som ophørende udbetalinger eller udbetalinger i form af et engangsbeløb, afsætter typisk mindst muligt i kontante midler for at opnå størst mulig effektivitet og afkast for deres forsikringstagere. Hvis disse enheder pålægges at cleare OTC-derivataftaler centralt, vil det derfor føre til, at en betydelig andel af deres aktiver skal frigøres til kontante midler, for at de kan opfylde CCP'ers løbende marginkrav. For at undgå de sandsynligvis negative virkninger af et sådant krav for fremtidige pensionisters pensionsindkomst bør clearingforpligtelsen ikke finde anvendelse på pensionsordninger, inden CCP'erne har udviklet en passende teknisk løsning med henblik på overførsel af sikkerhedsstillelse i form af andet end kontante midler som variationsmarginer for at løse dette problem. En sådan teknisk løsning bør tage hensyn til pensionsordningers særlige rolle og hindre væsentlige negative virkninger for pensionisterne. I en overgangsperiode bør OTC-derivataftaler, der indgås for at reducere investeringsrisici, der er direkte knyttet til den finansielle solvens vedrørende pensionsordninger, være underlagt ikke kun indberetningsforpligtelsen, men også krav om bilateral sikkerhedsstillelse. Det endelige mål er dog, at clearingen foretages centralt, så snart dette er holdbart.
(27)
Det er vigtigt at sikre, at kun passende enheder og ordninger får særbehandling, og at der tages hensyn til de forskelligartede pensionssystemer i Unionen, samtidig med at der skabes lige vilkår for alle pensionsordninger. Den midlertidige undtagelse bør derfor gælde for arbejdsmarkedsrelaterede pensionskasser, som er registreret i henhold til direktiv 2003/41/EF, herunder eventuelle autoriserede enheder, der er ansvarlige for forvaltningen af sådanne pensionskasser, og som handler på deres vegne, jf. artikel 2, stk. 1, i nævnte direktiv, samt alle retlige enheder, der er oprettet med henblik på sådanne pensionskassers investeringer, og som udelukkende og eksklusivt handler i disse pensionskassers interesse og for arbejdsmarkedsrelateret pensionsvirksomhed, der ydes af pensionskasser, jf. artikel 3 i direktiv 2003/41/EF.
(28)
Den midlertidige undtagelse bør også finde anvendelse på arbejdsmarkedsrelateret pensionsvirksomhed, der ydes af livsforsikringsselskaber, forudsat at alle tilsvarende aktiver og passiver afgrænses, forvaltes og organiseres adskilt uden mulighed for overførsel. Den bør også finde anvendelse på alle andre godkendte enheder, der er underlagt tilsyn, og som kun opererer nationalt, eller ordninger, der primært leveres på en medlemsstats område, alene forudsat at de begge er anerkendt efter national lovgivning, og deres primære formål er at tilvejebringe pensionsydelser. De i denne betragtning nævnte enheder og ordninger bør være underlagt en afgørelse truffet af den relevante kompetente myndighed og for at sikre konsekvens og fjerne mulig manglende afstemning og hindre eventuel misbrug ESMA's udtalelse efter høring af EIOPA. Dette kunne omfatte enheder og ordninger, der ikke nødvendigvis er knyttet til en arbejdsgiverpensionsordning, men hvis hovedformål stadig er at tilvejebringe en pensionsindkomst, enten på et obligatorisk eller frivilligt grundlag. Som eksempler kan nævnes juridiske enheder, der forvalter pensionsordninger på et finansieret grundlag i henhold til national ret, forudsat at de investerer i overensstemmelse med »prudent person«-princippet, samt pensionsordninger, som enkeltpersoner tegner direkte, og som ligeledes kan tilbydes af livsforsikringsselskaber. Undtagelsen bør i tilfælde af pensionsordninger, som enkeltpersoner tegner direkte, ikke omfatte OTC-derivataftaler i forbindelse med andre af forsikringsselskabets livsforsikringsprodukter, hvis hovedformål ikke er at tilvejebringe en pensionsindkomst. Yderligere eksempler kan være pensionsvirksomhed, der ydes af livsforsikringsselskaber, som er omfattet af direktiv 2002/83/EF, forudsat at alle aktiver svarende til virksomheden indgår i et særligt register i overensstemmelse bilaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/17/EF af 19. marts 2001 om sanering og likvidation af forsikringsselskaber (15) samt arbejdsmarkedsorienterede pensionsordninger i forsikringsvirksomheder, der bygger på kollektive overenskomster. Institutioner, der er blevet etableret med det formål at yde kompensation til medlemmer af pensionsordninger i tilfælde af misligholdelse, bør også behandles som en pensionsordning som omhandlet i denne forordning.
(29)
De regler, der finder anvendelse på finansielle modparter, bør i givet fald også finde anvendelse på ikke-finansielle modparter. Det anerkendes, at ikke-finansielle modparter anvender OTC-derivataftaler til at gardere sig mod forretningsmæssige risici, der er direkte forbundet med deres forretningsaktiviteter eller likviditetsfinansiering. Hvad angår bestemmelsen af, hvorvidt en ikke-finansiel modpart skal være underlagt clearingforpligtelsen, bør der tages hensyn til formålet, hvortil den ikke-finansielle modpart anvender OTC-derivataftaler, og til omfanget af eksponeringer, som denne modpart har i disse instrumenter. For at sikre, at ikke-finansielle institutioner har mulighed for at tilkendegive deres synspunkter til clearinggrænseværdierne, bør ESMA, når den udarbejder de relevante reguleringsmæssige tekniske standarder, gennemføre en åben offentlig høring, der sikrer deltagelsen af ikke-finansielle institutioner. ESMA bør også høre alle relevante myndigheder, f.eks. Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder, for at sikre, at der tages behørigt hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende inden for disse sektorer. Kommissionen bør desuden senest den 17. august 2015 foretage en vurdering af den systemiske betydning af ikke-finansielle virksomheders transaktioner med OTC-derivataftaler i forskellige sektorer, herunder i energisektoren.
(30)
Ved afgørelsen af, hvorvidt en OTC-derivataftale reducerer risici direkte knyttet til en ikke-finansiel modparts forretnings- og finansieringsaktiviteter, bør der tages behørigt hensyn til den pågældende ikke-finansielle modparts overordnede strategier for risikoafdækning og risikobegrænsning. Der bør navnlig tages hensyn til, hvorvidt en OTC-derivataftale økonomisk er hensigtsmæssig til at reducere risici ved driften og forvaltningen af en ikke-finansiel modpart, når risiciene vedrører udsving i rentesatser, valutakurser, inflationsrater eller råvarepriser.
(31)
Clearinggrænseværdien er en meget vigtig størrelse for alle ikke-finansielle modparter. Ved fastsættelsen af clearinggrænseværdien bør der tages hensyn til den systemiske relevans af summen af nettopositioner og eksponeringer per modpart og per OTC-derivataftaleklasse. I denne forbindelse bør passende foranstaltninger træffes for at kende metoderne for risikobegrænsning, som anvendes af ikke-finansielle modparter inden for rammerne af deres normale forretningsaktiviteter.
(32)
Medlemmer af ESCB og af andre medlemsstaters nationale organer med lignende funktioner samt andre offentlige organer i Unionen, der har ansvar for forvaltningen af den offentlige gæld, eller som deltager heri, og Den Internationale Betalingsbank bør ikke være omfattet af denne forordning for således ikke at begrænse deres muligheder for at udføre deres opgaver af fælles interesse.
(33)
Da det ikke er alle de markedsdeltagere, som er omfattet af clearingforpligtelsen, som er i stand til at blive clearingmedlemmer af CCP'en, bør de have adgang til CCP'er som kunder eller indirekte kunder på visse betingelser.
(34)
Indførelsen af en clearingforpligtelse sammen med en procedure til bestemmelse af, hvilke CCP'er der kan anvendes i forbindelse med denne forpligtelse, kan føre til utilsigtet konkurrenceforvridning på markedet for OTC-derivater. En CCP kan eksempelvis nægte at cleare transaktioner, der foretages på visse handelspladser, fordi den pågældende CCP ejes af en konkurrerende handelsplads. For at undgå denne form for diskriminerende praksis bør CCP'er acceptere at cleare transaktioner, der gennemføres på forskellige handelspladser, såfremt disse handelspladser opfylder de driftsmæssige og tekniske krav, der fastsættes af CCP'en, og uanset den aftaledokumentation, der danner grundlag for kontrahenternes afslutning af den pågældende OTC-derivattransaktion, såfremt den pågældende dokumentation er i overensstemmelse med markedsstandarden. Handelspladser bør forsyne CCP'er med handelsfeeds på et gennemsigtigt og ikke-diskriminerende grundlag. En CCP's ret til adgang til en handelsplads bør tage højde for ordninger, hvor adskillige CCP'er benytter handelsfeeds fra samme handelsplads, hvilket dog ikke bør føre til interoperabilitet for clearing af derivater eller fragmentering af likviditet.
(35)
Denne forordning bør ikke hindre fair og åben adgang mellem handelspladser og CCP'er i det indre marked på de betingelser, som er fastsat i denne forordning og i de reguleringsmæssige tekniske standarder, der er udarbejdet af ESMA og vedtaget af Kommissionen. Kommissionen bør fortsat nøje følge udviklingen på markedet for OTC-derivater og bør i givet fald gribe ind for at forhindre konkurrenceforvridninger i at opstå i det indre marked med henblik at sikre lige vilkår på de finansielle markeder.
(36)
Inden for visse områder inden for finansielle tjenesteydelser og handel med derivataftaler kan der også forekomme kommercielle og intellektuelle ejendomsrettigheder. I tilfælde, hvor disse ejendomsrettigheder er knyttet til produkter eller tjenesteydelser, som er blevet eller indvirker på industrielle standarder, bør der være tilgængelige licenser på forholdsmæssige, fair, fornuftige og ikkediskriminerende vilkår.
(37)
For at identificere de relevante klasser af OTC-derivataftaler, der bør være omfattet af clearingforpligtelsen, grænseværdierne og de systemisk relevante ikke-finansielle modparter, er det nødvendigt med pålidelige data. Det er af reguleringsmæssige årsager derfor vigtigt, at der på EU-niveau fastsættes fælles dataindberetningskrav om derivater. Der er desuden behov for en tilbagevirkende indberetningsforpligtelse, som skal være så vidtgående som muligt, for både finansielle modparter og ikke-finansielle modparter med henblik på at give ESMA og de relevante kompetente myndigheder sammenlignelige data.
(38)
En koncernintern transaktion er en transaktion mellem to selskaber, som er inkluderet i samme konsolidering på fuldt grundlag og er underlagt passende centraliserede risikovurderings-, målings- og kontrolprocedurer. De er en del af den samme institutsikringsordning, jf. artikel 80, stk. 8, i direktiv 2006/48/EF, eller i tilfælde hvor de er kreditinstitutter, der er tilsluttet det samme centralorgan jf. artikel 3, stk. 1 i nævnte direktiv, begge er kreditinstitutter, eller det ene er et kreditinstitut og det andet er et centralorgan. OTC-derivataftaler kan blive anerkendt i ikke-finansielle eller finansielle koncerner og i koncerner, der består af både finansielle og ikke-finansielle selskaber, og hvis en sådan aftale betragtes som en koncernintern transaktion i forbindelse med en modpart, bør den også betragtes som en koncernintern transaktion i forbindelse med en anden modpart i aftalen. Det anerkendes, at koncerninterne transaktioner kan være nødvendige for at aggregere risici inden for en koncernstruktur, og at koncerninterne risici derfor er specifikke. Eftersom det kan begrænse effektiviteten af de pågældende koncerninterne risikostyringsprocedurer, hvis disse transaktioner bliver omfattet af clearingforpligtelsen, kan det være gavnligt at undtage koncerninterne transaktioner fra clearingforpligtelsen, forudsat at denne undtagelse ikke øger den systemiske risiko. Følgelig bør en passende udveksling af sikkerhedsstillelse sættes i stedet for den CCP, der clearer disse transaktioner, såfremt dette er hensigtsmæssigt for at begrænse koncerninterne modpartsrisici.
(39)
Nogle koncerninterne transaktioner kan imidlertid i visse tilfælde på grundlag af en afgørelse fra de kompetente myndigheder undtages fra kravet om sikkerhedsstillelse, såfremt deres risikostyringsprocedurer er tilstrækkeligt velfungerende og effektive samt i overensstemmelse med transaktionernes kompleksitetsniveau, og der ikke findes hindringer for umiddelbar overførsel af kapitalgrundlag eller tilbagebetaling af forpligtelser mellem modparterne. Disse kriterier såvel som de procedurer for modparterne og de relevante kompetente myndigheder, der skal følges, når der anvendes undtagelser, bør præciseres i reguleringsmæssige tekniske standarder vedtaget i henhold til de relevante forordninger om oprettelse af ESA'erne. Inden udkastet til disse reguleringsmæssige tekniske standarder udvikles, bør ESA'erne forberede en konsekvensanalyse af, hvilken potentiel effekt de vil have på det indre marked samt på det finansielle markeds deltagere og navnlig på de berørte koncerners aktiviteter og struktur. Alle de tekniske standarder, der gælder for sikkerhedsstillelse, som udveksles i koncerninterne transaktioner, herunder kriterier for undtagelse, bør tage højde for disse transaktioners overordnede karakter og eksisterende forskelle mellem ikke-finansielle og finansielle modparter samt deres formål med at bruge derivater og metoder hertil.
(40)
Modparter bør som minimum anses for at være inkluderet i samme konsolidering, hvis de begge indgår i en konsolidering i overensstemmelse med Rådets direktiv 83/349/EØF (16) eller International Financial Reporting Standards (IFRS), der er vedtaget i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 (17), eller i forbindelse med en koncern, hvis moderselskab har hovedkontor i et tredjeland i overensstemmelse med et tredjelands almindeligt anerkendte regnskabsprincipper, der anses for at være ækvivalente med IFRS i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 1569/2007 (18) (eller et tredjelands regnskabsstandarder hvis anvendelse er tilladt i henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 1569/2007), eller hvis de begge er omfattet af det samme konsoliderede tilsyn i henhold til direktiv 2006/48/EF eller Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/49/EF (19) eller i en koncern, hvis moderselskab har hovedkontor i et tredjeland, af det samme konsoliderede tilsyn af et tredjelands kompetente myndighed, som er kontrolleret som ækvivalent med det, som er fastsat i principperne i artikel 143 i direktiv 2006/48/EF eller i artikel 2 i direktiv 2006/49/EF.
(41)
Det er vigtigt, at markedsdeltagere indberetter alle detaljer vedrørende derivataftaler, som de har indgået, til transaktionsregistre. Man vil således kunne sikre, at oplysninger om de risici, der er knyttet til alle derivatmarkeder, lagres centralt og er nemt tilgængelige bl.a. for ESMA, de relevante kompetente myndigheder, Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) og de relevante centralbanker i ESCB.
(42)
Ydelsen af transaktionsregistertjenester kendetegnes ved stordrift, hvilket kan hæmme konkurrencen på dette særlige område. Samtidig kan pålæg af et omfattende indberetningskrav for markedsdeltagerne øge værdien af de oplysninger, der administreres af transaktionsregistrene, også når det gælder tredjeparter, som yder accessoriske tjenester som f.eks. handelsbekræftelse, »trade matching«, servicering af kredithændelser, porteføljeafstemning eller porteføljekomprimering. Det er hensigtsmæssigt at sikre, at lige vilkår inden for efterhandelssektoren mere generelt ikke kompromitteres af et eventuelt naturligt monopol inden for leveringen af transaktionsregistertjenester. Transaktionsregistre bør derfor forpligtes til at give adgang til de oplysninger, der administreres i registret, på fair, rimelige og ikke-diskriminerende betingelser, dog med fornøden hensyntagen til databeskyttelse.
(43)
For at få et fyldestgørende billede af markedet og vurdere den systemiske risiko bør både derivataftaler, der cleares af en CCP, og derivataftaler, der ikke cleares af en CCP, indberettes til transaktionsregistre.
(44)
ESA'erne bør have tilstrækkelige ressourcer til effektivt at udføre de opgaver, de tildeles i medfør af denne forordning.
(45)
Modparter og CCP'er, der indgår, ændrer eller afslutter en derivataftale, bør sikre, at oplysningerne om aftalen indberettes til et transaktionsregister. De bør kunne overlade det til en anden enhed at indberette oplysningerne om aftalen. Det bør ikke betragtes som et brud på tavshedspligten, når en enhed eller dennes ansatte i henhold til denne forordning indberetter detaljerne om en derivataftale til et transaktionsregister på vegne af en modpart. Ved udarbejdelsen af udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for indberetning bør ESMA tage hensyn til de fremskridt, der er opnået med at udvikle en unik aftaleidentifikator og oversigten over de krævede indberetningsdata i tabel 1 i bilag I til Kommissionen forordning (EF) nr. 1287/2006 (20) om gennemførelse af direktiv 2004/39/EF og høre andre relevante myndigheder såsom Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder.
(46)
Medlemsstaterne bør under hensyntagen til principperne i Kommissionens meddelelse om styrkelse af sanktionsordninger i sektoren for finansielle tjenesteydelser og Unionens retsakter, der er vedtaget som en opfølgning på denne meddelelse, fastsætte bestemmelser om sanktioner for overtrædelse af denne forordning. Medlemsstaterne bør håndhæve disse sanktioner på en sådan måde, at reglerne ikke mister deres effektivitet. Disse sanktioner bør være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed og have afskrækkende virkning. De bør tage udgangspunkt i retningslinjer vedtaget af ESMA for at fremme konvergens og sammenhæng på tværs af sektorerne mellem sanktionsordningerne i finanssektoren. Medlemsstaterne bør sikre offentliggørelse af pålagte sanktioner, hvis det er relevant, og at evalueringsrapporter om effektiviteten af de eksisterende regler offentliggøres med regelmæssige mellemrum.
(47)
En CCP kan etableres i overensstemmelse med denne forordning i enhver medlemsstat. Der bør ikke direkte eller indirekte diskrimineres mod nogen medlemsstat eller gruppe af medlemsstater som hjemsted for clearingydelser. Intet i denne forordning bør forsøge at begrænse eller forhindre en CCP i en jurisdiktion i at cleare et produkt udstedt i en andens medlemsstats valuta eller i et tredjelands valuta.
(48)
Meddelelse af tilladelse til en CCP bør være betinget af et minimumsbeløb som startkapital. En CCP's kapital, herunder tilbageholdt overskud og reserver, bør til enhver tid stå i forhold til den risiko, der stammer fra CCP'ens aktiviteter, for at sikre, at den er tilstrækkeligt kapitaliseret mod kredit-, modparts-, markedsrisici samt operationelle, retlige og forretningsmæssige risici, som ikke allerede er dækket af specifikke finansielle ressourcer, og at den er i stand til i givet fald at gennemføre en velordnet afvikling eller omstrukturering af sine aktiviteter.
(49)
Da der med denne forordning indføres en retlig forpligtelse til at foretage clearing gennem specifikke CCP'er af reguleringsmæssige årsager, er det vigtigt at sikre, at disse CCP'er er sikre og solide samt til enhver tid opfylder de strenge krav til god forretningsskik og tilsyn, der fastsættes i denne forordning. For at sikre en ensartet anvendelse af denne forordning, bør disse krav finde anvendelse på clearingen af alle finansielle instrumenter, som CCP'er beskæftiger sig med.
(50)
Det er således af regulerings- og harmoniseringsmæssige hensyn nødvendigt at sikre, at modparter kun anvender CCP'er, der opfylder kravene i denne forordning. Disse krav bør ikke forhindre medlemsstaterne i at vedtage eller fortsætte med at stille yderligere krav til CCP'er etableret på deres eget område, herunder visse krav til tilladelsen i henhold til direktiv 2006/48/EF. At pålægge sådanne yderligere krav bør imidlertid ikke have nogen indflydelse på retten for CCP'er, der har tilladelse i andre medlemsstater eller anerkendt, i medfør af denne forordning, til at levere clearingydelser til clearingmedlemmer og deres kunder etableret i den medlemsstat, der indfører yderligere krav, eftersom disse CCP'er ikke er underlagt disse yderligere krav og derfor ikke skal opfylde dem. ESMA bør inden den 30. september 2014 udarbejde en rapport om medlemsstaternes anvendelse af yderligere krav.
(51)
Et nødvendigt modstykke til forpligtelsen til at cleare OTC-derivataftaler er direkte regler for meddelelse af tilladelse til og tilsyn med CCP'er. Det er hensigtsmæssigt, at de kompetente myndigheder bevarer ansvaret for alle aspekter i forbindelse med meddelelse af tilladelse til og tilsyn med CCP'er, herunder ansvaret for kontrollen med, om den ansøgende CCP overholder denne forordning og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/26/EF af 19. maj 1998 om endelig afregning i betalingssystemer og værdipapirafviklingssystemer (21), eftersom disse nationale kompetente myndigheder er bedst i stand til at undersøge, hvordan disse CCP'er fungerer på daglig basis, til at foretage regelmæssig kontrol og til i givet fald at træffe de nødvendige foranstaltninger.
(52)
Hvis en CCP risikerer insolvens, kan det godt være, at det finanspolitiske ansvar hovedsagelig ligger på den medlemsstat, hvor denne CCP er etableret. Det følger heraf, at det er den relevante kompetente myndighed i denne medlemsstat, som bør meddele tilladelse til og føre tilsyn med den pågældende CCP. Eftersom en CCP's clearingmedlemmer kan være etableret i forskellige medlemsstater og de er de første, som vil blive berørt af CCP'ens misligholdelse, er det imidlertid tvingende nødvendigt, at alle relevante kompetente myndigheder og ESMA deltager i tilladelses- og tilsynsprocedurerne. Man vil således kunne undgå divergerende nationale bestemmelser eller praksis samt hindringer for det indre markeds funktion. Desuden bør ingen forslag eller politikker fra noget medlem af et kollegium af tilsynsførende direkte eller indirekte diskriminere mod nogen medlemsstat eller gruppe af medlemsstater som hjemsted for clearingydelser i en hvilken som helst valuta. ESMA bør være deltager i ethvert kollegium for at sikre en ensartet og korrekt anvendelse af denne forordning. ESMA bør inddrage andre kompetente myndigheder i de berørte medlemsstater i forberedelsen af anbefalinger og afgørelser.
(53)
I lyset af den rolle, som kollegierne har fået tildelt, er det vigtigt, at alle relevante kompetente myndigheder samt medlemmerne af ESCB arbejder på at varetage deres opgaver. Kollegiet bør ikke udelukkende bestå af de kompetente myndigheder, der fører tilsyn med CCP'en, men også af de tilsynsmyndigheder for enheder, der kan blive berørt af CCP'ens transaktioner, navnlig udvalgte clearingmedlemmer, handelspladser, interoperable CCP'er og værdipapircentraler. Medlemmer af ESCB med ansvar for overvågning af CCP'en og interoperable CCP'er, samt dem, der står for udstedelse af valutaerne for de finansielle instrumenter, der er clearet af CCP'en, bør kunne deltage i kollegiet. Da de enheder, der føres tilsyn med, eller som overvåges, vil blive etableret i et begrænset antal medlemsstater, hvor CCP'en udøver virksomhed, kan en enkelt kompetent myndighed eller et enkelt medlem af ESCB få ansvaret for tilsynet med og overvågningen af en række af disse enheder. Der bør indføres passende procedurer og mekanismer for at sikre et smidigt samarbejde mellem alle medlemmer af kollegiet.
(54)
Da det forudsættes, at kollegiets oprettelse og drift er baseret på en skriftlig aftale mellem alle dets medlemmer, er det hensigtsmæssigt i betragtning af spørgsmålets følsomme karakter, at de tildeles beføjelser til at fastlægge kollegiets beslutningsprocedurer. De nærmere bestemmelser om afstemningsprocedurerne bør derfor fastsættes i en skriftlig aftale mellem alle medlemmer af kollegiet. For at opnå en passende balance mellem alle relevante markedsdeltageres og medlemsstaters interesser, bør kollegiet imidlertid stemme i overensstemmelse med det generelle princip om, at hvert medlem har en enkelt stemme, uanset hvor mange hverv det varetager i overensstemmelse med denne forordning. For kollegier på op til og med 12 medlemmer bør højst to kollegiemedlemmer fra samme medlemsstat have stemmeret, og hvert stemmeberettiget medlem bør have én stemme. For kollegier med mere end 12 medlemmer bør højst tre kollegiemedlemmer fra samme medlemsstat have stemmeret, og hvert stemmeberettiget medlem bør have én stemme.
(55)
CCP'ers meget særlige situation kræver, at kollegierne er organiseret og fungerer i overensstemmelse med de ordninger, som er særlige for tilsynet med CCP'er.
(56)
De ordninger, der foreskrives i denne forordning, danner ikke præcedens for anden lovgivning om tilsynet med og overvågningen af det finansielle markeds infrastrukturer, navnlig hvad angår afstemningsreglerne i forbindelse med henvisninger til ESMA.
(57)
En CCP bør ikke meddeles tilladelse, hvis alle medlemmerne af kollegiet, undtagen de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor CCP'en er etableret, ved gensidig aftale afgiver fælles udtalelse om, at CCP'en ikke bør meddeles tilladelse. Hvis et tilstrækkeligt flertal af kollegiet imidlertid har afgivet negativ udtalelse, og en af de berørte kompetente myndigheder, på grundlag af et flertal på to tredjedele af kollegiet, har henvist sagen til ESMA, bør den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor CCP'en er etableret, udsætte sin afgørelse om meddelelse af tilladelse og afvente, at ESMA i givet fald træffer afgørelse vedrørende overensstemmelsen med EU-retten. De kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor CCP'en er etableret, bør træffe sin egen afgørelse i overensstemmelse med en sådan afgørelse fra ESMA. Hvis alle medlemmerne af kollegiet, undtagen myndighederne i den medlemsstat, hvor CCP'en er etableret, afgiver fælles udtalelse om at kravene efter deres mening ikke er opfyldt, og at CCP'en ikke bør meddeles tilladelse, bør den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor CCP'en er etableret, have mulighed for at henvise sagen til ESMA, som træffer afgørelse om overensstemmelse med EU-retten.
(58)
Det er nødvendigt at udbygge bestemmelserne om udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder, ESMA og andre relevante myndigheder og skærpe deres forpligtelse til at yde hinanden bistand og til at samarbejde. Som følge af den øgede grænseoverskridende aktivitet bør disse myndigheder udveksle de for deres hverv nødvendige oplysninger for at sikre en effektiv håndhævelse af denne forordning, også i situationer, hvor tilsidesættelse eller mistanke om tilsidesættelse af forordningen eventuelt berører myndighederne i to eller flere medlemsstater. Det er i forbindelse med udvekslingen af oplysninger nødvendigt med en streng tjenstlig tavshedspligt. OTC-derivataftaler har store konsekvenser, og det er derfor vigtigt, at andre relevante myndigheder, herunder skattemyndigheder og energitilsynsmyndigheder, har adgang til de nødvendige oplysninger til udøvelse af deres hverv.
(59)
ESMA bør som følge af de finansielle markeders globale karakter være direkte ansvarlig for at anerkende CCP'er, der er etableret i tredjelande, og således give dem mulighed for at levere clearingydelser i Unionen, såfremt Kommissionen har konstateret, at det pågældende tredjelands retlige og tilsynsmæssige rammer anses for at være ækvivalente med EU-rammerne, og at andre betingelser er opfyldt. En CCP, der er etableret i et tredjeland, og som leverer clearingydelser til clearingmedlemmer eller handelspladser, der er etableret i Unionen, bør derfor anerkendes af ESMA. For ikke at hindre den fremtidige udvikling af grænseoverskridende investeringsforvaltning bør en CCP fra et tredjeland, der leverer tjenester til kunder, der er etableret i Unionen, gennem et clearingmedlem, der er etableret i et tredjeland, dog ikke skulle anerkendes af ESMA. I denne forbindelse vil aftaler med Unionens væsentligste internationale partnere have stor betydning for at sikre lige vilkår på verdensplan og finansiel stabilitet.
(60)
Det Europæiske Råd var den 16. september 2010 enigt om, at det er nødvendigt, at Unionen fremmer sine interesser og værdier mere assertivt og på et gensidigt grundlag til fælles fordel i Unionens eksterne forbindelser og tager skridt til bl.a. at sikre større markedsadgang for de europæiske virksomheder og uddybe det reguleringsmæssige samarbejde med de vigtigste handelspartnere.
(61)
En CCP bør have solide forvaltningsordninger, den øverste ledelse bør have et godt omdømme, og bestyrelsen bør bestå af uafhængige medlemmer, uanset ejerstrukturen. Mindst en tredjedel, og ikke mindre end to, af medlemmerne af dens bestyrelse bør være uafhængige. Forskellige former for forvaltningsordninger og ejerstrukturer kan imidlertid påvirke en CCP's vilje eller evne til at cleare visse produkter. Det er således hensigtsmæssigt, at de uafhængige medlemmer af bestyrelsen og risikoudvalget, der nedsættes af CCP'en, adresserer enhver potentiel interessekonflikt i CCP'en. Clearingmedlemmer og kunder skal være tilstrækkeligt repræsenteret, da CCP'ens beslutninger kan have en indvirkning på dem.
(62)
En CCP kan outsource funktioner. CCP'ens risikoudvalg bør rådgive om denne outsourcing. Vigtige aktiviteter forbundet med risikostyring bør ikke outsources, medmindre dette godkendes af den kompetente myndighed.
(63)
Kravene om deltagelse for en CCP bør være gennemsigtige, forholdsmæssige og ikke-diskriminerende og bør give mulighed for fjernadgang i det omfang, at dette ikke udsætter CCP'en for yderligere risici.
(64)
Kunder og clearingmedlemmer, der clearer deres OTC-derivataftaler gennem CCP'er, bør sikres et højt beskyttelsesniveau. Det faktiske beskyttelsesniveau afhænger af det adskillelsesniveau, som disse kunder vælger. Mellemled bør holde deres egne og deres kunders aktiver adskilt. CCP'erne bør af denne grund føre ajourførte og nemt identificerbare fortegnelser for at lette overførsel af et misligholdende clearingmedlems kunders positioner og aktiver til et solvent clearingmedlem eller eventuelt en velordnet likvidation af kundernes positioner og returnering af overskydende sikkerhedsstillelse til kunderne. Kravene i denne forordning om adskillelse og overførbarhed af kunders positioner og aktiver bør derfor have forrang for modstridende love, retsforskrifter og administrative bestemmelser i medlemsstaterne, som forhindrer parterne i at opfylde dem.
(65)
En CCP bør have en solid risikostyringsstruktur med henblik på at styre kreditrisici, likviditetsrisici samt operationelle og andre risici, herunder de risici, som de er udsat for eller påfører andre enheder som følge af et indbyrdes afhængighedsforhold. En CCP bør have passende procedurer og mekanismer til at håndtere et clearingmedlems misligholdelse. For at reducere afsmitningseffekten af en sådan misligholdelse bør CCP'en have strenge krav til deltagelse, opkræve passende initialmarginer, opretholde en misligholdelsesfond samt råde over andre finansielle ressourcer til at dække potentielle tab. For at sikre at den løbende har tilstrækkelige midler, bør CCP'en fastsætte et minimumsbeløb, som størrelsen af misligholdelsesfonden i almindelighed ikke må falde under. Dette bør imidlertid ikke hindre CCP'ens muligheder for fuldt ud at anvende misligholdelsesfonden til at dække tab, som skyldes et clearingmedlems misligholdelse.
(66)
Når en CCP fastlægger en solid risikostyringsstruktur, bør den tage højde for strukturens potentielle risiko og økonomiske konsekvenser for clearingmedlemmerne og deres kunder. Selv om udviklingen af en yderst solid risikostyring fortsat bør være dens primære målsætning, kan en CCP tilpasse sine træk til clearingmedlemmernes kunders specifikke aktiviteter og risikoprofiler, og hvis det anses for rimeligt, kan den på grundlag af de kriterier, der er fastsat i de reguleringsmæssige tekniske standarder, der skal udarbejdes af ESMA, lade de højlikvide aktiver, der accepteres som sikkerhed, omfatte i det mindste kontante midler, statsobligationer, dækkede obligationer i henhold til direktiv 2006/48/EF, der er underlagt passende haircuts, anfordringsgarantier fra et medlem af ESCB, forretningsbankgarantier på strenge betingelser, navnlig med hensyn til garantens kreditværdighed, og garantens kapitalforbindelser med en CCP's clearingmedlemmer. ESMA kan, hvis det er relevant, også betragte guld som et aktiv, der accepteres som sikkerhed. CCP'er bør have mulighed for på strenge betingelser med hensyn til risikostyring at acceptere forretningsbankgarantier fra ikke-finansielle modparter, der agerer som clearingmedlemmer.
(67)
CCP'ers risikostyringsfunktioner bør være tilstrækkeligt troværdige for at undgå risici for skatteyderne.
(68)
Anmodninger om marginer og haircuts i forbindelse med sikkerhedsstillelse kan have procykliske effekter. CCP'er og kompetente myndigheder og ESMA bør derfor træffe foranstaltninger til at forebygge og kontrollere eventuelle procykliske effekter i CCP'ernes risikostyringspraksis, dog uden at forringe CCP'ernes soliditet og finansielle sikkerhed.
(69)
Eksponeringsforvaltning er en væsentlig del af clearingprocessen. Der bør gives adgang til og tillades anvendelse af de relevante prisfastsættelseskilder for at kunne levere clearingydelser generelt. Sådanne prisfastsættelseskilder bør omfatte de kilder, der vedrører indekser, som anvendes som referencer for derivater eller andre finansielle instrumenter.
(70)
Marginer er CCP'ernes forreste forsvarslinje. Selv om CCP'erne bør investere de marginer, der modtages, på forsvarlig og påpasselig vis, bør de gøre en særlig indsats for at sikre en passende beskyttelse af marginer for at garantere, at de returneres rettidigt til de ikke-misligholdende clearingmedlemmer eller til en interoperabel CCP, når CCP'en, der opkræver disse marginer, misligholder.
(71)
Adgang til passende likviditet er afgørende for en CCP. En sådan likviditet kan forefindes i form af adgang til centralbankslikviditet eller til kreditværdig og pålidelig forretningsbankslikviditet, eller en kombination heraf. Adgang til likviditet kan bero i en godkendelse i henhold til artikel 6 i direktiv 2006/48/EF eller andre passende ordninger. Ved vurderingen af, om der er en passende likviditet, særlig i stresssituationer, bør en CCP tage hensyn til risiciene ved at opnå likviditeten ved alene at gøre brug af kreditlinjer hos forretningsbanker.
(72)
»Den europæiske adfærdskodeks for clearing og afvikling« af 7. november 2006 indeholder frivillige rammebestemmelser for etablering af forbindelser mellem CCP'er. Efterhandelssektoren er dog fortsat opdelt efter nationale linjer, hvilket øger omkostningerne ved den grænseoverskridende handel og hindrer harmonisering. Det er derfor nødvendigt at fastsætte betingelserne for etablering af interoperabilitetsordninger mellem CCP'er, dog kun i det omfang disse ikke udsætter de pågældende CCP'er for risici, der ikke styres på passende vis.
(73)
Interoperabilitetsordninger er vigtige værktøjer for øget integration af efterhandelsmarkedet i Unionen, og der bør derfor fastsættes bestemmelser på dette område. Da interoperabilitetsordninger imidlertid kan udsætte CCP'er for supplerende risici, bør CCP'er dog i tre år have haft tilladelse til at foretage clearing eller været anerkendt i henhold til denne forordning eller have haft tilladelse i henhold til allerede eksisterende nationale tilladelsesordninger, inden de kompetente myndigheder godkender disse interoperabilitetsordninger. Endvidere på grund af den øgede kompleksitet i forbindelse med en interoperabilitetsordning mellem CCP'er, der foretager clearing af OTC-derivataftaler, er det på nuværende tidspunkt hensigtsmæssigt at begrænse anvendelsesområdet for interoperabilitetsordninger til værdipapirer og pengemarkedsinstrumenter. ESMA bør imidlertid senest den 30. september 2014 fremlægge en rapport til Kommissionen, hvoraf det skal fremgå, om det er hensigtsmæssigt at udvide anvendelsesområdet til andre finansielle instrumenter.
(74)
Transaktionsregistre indsamler data til reguleringsmæssige formål, som er relevante for myndighederne i alle medlemsstater. ESMA bør være ansvarlig for registrering, tilbagetrækning af registrering af og tilsyn med transaktionsregistre.
(75)
Da reguleringsmyndigheder, CCP'er og andre markedsdeltagere er afhængige af de data, der opbevares af transaktionsregistre, er det nødvendigt at sikre, at disse transaktionsregistre er underlagt strenge operationelle krav, krav om opbevaring af optegnelser og datastyringskrav.
(76)
De priser, gebyrer og risikostyringsmodeller, der anvendes i forbindelse med de tjenesteydelser, som leveres af CCP'er, deres medlemmer og transaktionsregistre, bør være gennemsigtige for at give markedsdeltagerne mulighed for at foretage et informeret valg.
(77)
For at ESMA kan udføre sine opgaver effektivt, bør den kunne anmode på simpel anmodning eller ved en afgørelse om alle nødvendige oplysninger fra transaktionsregistre, tilknyttede tredjeparter og tredjeparter, hvortil transaktionsregistrene har outsourcet operationelle funktioner eller aktiviteter. Anmoder ESMA om sådanne oplysninger ved simpel anmodning, er adressaten ikke forpligtet til at forelægge oplysningerne, men gør vedkommende det frivilligt, bør de forelagte oplysninger ikke være ukorrekte eller vildledende. Oplysningerne bør stilles til rådighed hurtigst muligt.
(78)
Med forbehold af tilfælde omfattet af straffe- eller skatteretten, bør de kompetente myndigheder, ESMA, organer eller andre fysiske eller juridiske personer end de kompetente myndigheder, der modtager fortrolige oplysninger, kun anvende oplysningerne i forbindelse med udførelsen af deres opgaver og udøvelsen af deres funktioner. Dette bør imidlertid ikke hindre, at nationale organer med ansvar for bekæmpelse, efterforskning eller korrektion af tilfælde af dårlig forvaltning, i overensstemmelse med national ret udøver deres funktioner.
(79)
For at kunne udøve sine tilsynsbeføjelser effektivt bør ESMA kunne foretage undersøgelser og kontrolbesøg på stedet.
(80)
ESMA bør kunne delegere særlige tilsynsopgaver til en medlemsstats kompetente myndighed, f.eks. når en tilsynsopgave kræver kendskab til og erfaring med lokale forhold, som det er lettere at finde på nationalt plan. ESMA bør kunne delegere udførelsen af specifikke undersøgelsesopgaver og kontrolbesøg på stedet. Forud for delegationen af opgaver bør ESMA høre den relevante kompetente myndighed om de nærmere betingelser i forbindelse med en sådan delegation af opgaver, herunder omfanget af den opgave, der skal delegeres, tidsplanen for udførelse af opgaven samt overførelsen af nødvendige oplysninger fra og til ESMA. ESMA bør kompensere de kompetente myndigheder for at udføre en delegeret opgave i overensstemmelse med en forordning om gebyrer, som Kommissionen vedtager ved hjælp af en delegeret retsakt. ESMA bør ikke kunne delegere kompetencen til at vedtage afgørelser om registrering.
(81)
Det er nødvendigt at sikre, at de kompetente myndigheder kan anmode ESMA om at undersøge, om betingelserne for tilbagetrækning af et transaktionsregisters registrering er opfyldt. ESMA bør vurdere sådanne anmodninger og træffe passende foranstaltninger.
(82)
ESMA bør kunne pålægge tvangsbøder for at tvinge transaktionsregistrene til at bringe en overtrædelse til ophør, til at afgive udtømmende og korrekte oplysninger, som ESMA har krævet, eller til at underkaste sig en undersøgelse eller et kontrolbesøg på stedet.
(83)
ESMA bør også kunne pålægge transaktionsregistre bøder, hvis den finder, at de forsætligt eller uagtsomt har overtrådt bestemmelserne i denne forordning. Bøderne bør pålægges i forhold til overtrædelsernes alvor. Overtrædelserne bør opdeles i forskellige grupper, for hvilke der bør fastsættes forskellige bøder. For at beregne bøden for en bestemt overtrædelse bør ESMA bruge en totrinsmetode, der består i at fastsætte et grundbeløb og en justering af dette grundbeløb ved hjælp af forskellige koefficienter. Grundbeløbet bør fastsættes ved at tage hensyn til det pågældende transaktionsregisters årlige omsætning, og justeringerne bør foretages ved at forhøje eller nedsætte grundbeløbet under anvendelse af de relevante koefficienter i overensstemmelse med denne forordning.
(84)
Denne forordning bør fastsætte koefficienterne ved skærpende og formildende omstændigheder for at give ESMA de nødvendige instrumenter til at træffe afgørelse om en bøde, der svarer til alvoren af den overtrædelse, som transaktionsregistret har begået ved, at der tages hensyn til de omstændigheder, hvorunder overtrædelsen er begået.
(85)
Før der træffes afgørelse om pålæg af bøder eller tvangsbøder, bør ESMA give de personer, som proceduren omfatter, lejlighed til at blive hørt for at respektere deres ret til forsvar.
(86)
ESMA bør afholde sig fra at pålægge bøder eller tvangsbøder, hvis der allerede foreligger en retskraftig dom om en tidligere frifindelse eller domfældelse på baggrund af identiske forhold, eller forhold, som i det væsentlige er ens, som følge af en straffesag i henhold til national ret.
(87)
Afgørelser truffet af ESMA, der pålægger bøder og tvangsbøder, bør kunne tvangsfuldbyrdes, og deres tvangsfuldbyrdelse bør ske efter de regler i den borgerlige retspleje, der gælder i den stat, på hvis område tvangsfuldbyrdelsen finder sted. Den borgerlige retsplejes regler bør ikke omfatte strafferetlige procesregler, men bør kunne omfatte administrative procedureregler.
(88)
Overtræder et transaktionsregister bestemmelserne, bør ESMA tillægges beføjelse til at træffe en række tilsynsforanstaltninger, herunder til at kræve, at transaktionsregistret bringer overtrædelsen til ophør, og, som en sidste udvej, til at trække registreringen tilbage, hvis transaktionsregistret i alvorlig grad eller gentagne gange har overtrådt bestemmelserne i denne forordning. ESMA bør anvende tilsynsforanstaltningerne under hensyntagen til overtrædelsens art og alvor og respektere proportionalitetsprincippet. Før ESMA træffer en afgørelse om tilsynsforanstaltninger, bør den give de personer, som er omfattet af procedurerne, lejlighed til at blive hørt for at respektere deres ret til forsvar.
(89)
Det er vigtigt, at medlemsstaterne og ESMA beskytter fysiske personers ret til privatlivets fred i forbindelse med behandlingen af personoplysninger i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (22) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (23).
(90)
Det er vigtigt, at der med hensyn til kravene til CCP'er og transaktionsregistre sikres international konvergens. Denne forordning følger de eksisterende anbefalinger fra Udvalget om betalings- og clearingssystemer (CPSS) og Den Internationale Børstilsynsorganisation (IOSCO), hvorunder det bemærkes, at CPSS-IOSCO's principper for den finansielle markedsinfrastruktur, herunder CCP'er, blev fastlagt den 16. april 2012. Den skaber nogle rammer på EU-niveau, inden for hvilke CCP'erne kan operere på sikker vis. ESMA bør ved udarbejdelse og forslag til revision af reguleringsmæssige tekniske standarder samt af retningslinjer og anbefalinger i henhold til denne forordning tage behørigt hensyn til disse eksisterende standarder og deres fremtidige udvikling.
(91)
Beføjelsen til at vedtage retsakter i henhold til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) bør delegeres til Kommissionen for så vidt angår ændringer til oversigten over enheder, som ikke er omfattet af denne forordning, yderligere procedureregler for pålæg af bøder eller tvangsbøder, herunder bestemmelser om retten til forsvar, tidsbegrænsninger, opkrævning af bøder eller tvangsbøder og forældelsesfrister for pålæg og håndhævelse af tvangsbøder eller bøder; foranstaltninger til at ændre bilag II for at tage hensyn til udviklingen på de finansielle markeder; nærmere bestemmelser om gebyrernes art, de tjenester, for hvilke de skal erlægges, gebyrernes størrelse og betalingsmåden. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
(92)
For at sikre ensartet harmonisering bør Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage ESMA's udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010, (EU) nr. 1094/2010 og (EU) nr. 1095/2010 for anvendelse med henblik på nærværende forordning af afsnit C, punkt. 4-10, i bilag I til direktiv 2004/39/EF og for at præcisere: de OTC-derivataftaler, der findes at have en direkte, væsentlig og forudselig virkning i Unionen, eller de tilfælde, hvor det er nødvendigt eller hensigtsmæssigt for at forhindre unddragelse af nogen af denne forordnings bestemmelser; de typer af indirekte kontraktforhold, som opfylder betingelserne i denne forordning; de OTC-derivataftaleklasser, som bør være omfattet af clearingforpligtelsen, den dato eller de datoer, fra hvilke clearingforpligtelsen får virkning, herunder en eventuel indfasning, de kategorier af modparter, der er omfattet af clearingforpligtelsen, og den mindste restløbetid for de OTC-derivataftaler, der er indgået eller nyordnet, inden den dato, på hvilken clearingforpligtelsen får virkning; de oplysninger, som skal medtages i en kompetent myndigheds underretning til ESMA om dens meddelelse af tilladelse til en CCP til at cleare en OTC-derivataftaleklasse; særlige OTC-derivataftaleklasser, graden af standardisering af aftalevilkår og operationelle processer, volumen og likviditeten og tilgængeligheden af fair, pålidelige og almindeligt accepterede prisfastsættelsesoplysninger; de oplysninger, som skal indgå i ESMA's register over OTC-derivataftaleklasser, som er omfattet af clearingforpligtelsen; de oplysninger og indberetningstyperne for de forskellige derivatklasser; kriterier for fastsættelse af, hvilke OTC-derivataftaler, der objektivt kan måles til at reducere risici direkte knyttet til den forretningsmæssige aktivitet eller likviditetsfinansieringsaktivitet og clearinggrænseværdierne, procedurerne og ordningerne for risikoreduktionsteknikker med hensyn til OTC-derivataftaler, der ikke cleares af en CCP; risikostyringsprocedurerne, herunder de krævede niveauer og typen af sikkerhedsstillelse og adskillelsesordninger og det krævede kapitalniveau; fragmentering af likviditet; krav vedrørende en CCP's kapital, herunder tilbageholdte overskud og reserver; mindstekravene til indholdet af forretningsbestemmelserne og forvaltningsordningen for CCP'er; detaljerne vedrørende de optegnelser og oplysninger som CCP'er skal opbevare; minimumsindholdet af og minimumskravene til CCP'ers forretningskontinuitetspolitik og katastrofeberedskabsplan; passende procentsats og tidshorisonter for likvidationsperioden og beregningen af den historiske volatilitet for de forskellige klasser af finansielle instrumenter under hensyntagen til målet om at begrænse procyklikalitet og betingelserne, hvorpå praksis for porteføljers margenberegning kan gennemføres; rammen for definition af ekstreme, men plausible markedsvilkår, der bør anvendes, når misligeholdelsesfondens størrelse og CCP'ers midler defineres; metodologien for beregning og bevarelse af omfanget af CCP'ens egne midler; den type sikkerhedsstillelse, som kan anses for at være højlikvid, f.eks. kontante midler, guld, statsobligationer og virksomhedsobligationer af høj kvalitet, dækkede obligationer og de haircuts og betingelser, hvorpå forretningsbankgarantier kan accepteres som sikkerhedsstillelse; de finansielle instrumenter, som kan anses for højlikvide og udgørende en minimal kredit- og markedsrisiko, meget sikre ordninger og koncentrationsgrænser; den type af stresstest, som CCP'er skal foretage for forskellige klasser af finansielle instrumenter og porteføljer, clearingmedlemmernes eller andre parters deltagelse i testene, hyppigheden af og tidsplanen for testene og de centrale oplysninger, som en CCP skal offentliggøre om sin risikostyringsmodel, og de forudsætninger, der er lagt til grund for stresstestene; de nærmere detaljer vedrørende anvendelsen af transaktionsregistre for registrering hos ESMA; hyppigheden af og detaljeringsgraden for transaktionsregistres offentliggørelse af oplysninger om de samlede positioner per klasse af OTC-derivataftaler og de operationelle standarder for at samle og sammenligne data på tværs af registre.
(93)
Enhver forpligtelse, som denne forordning medfører, og som yderligere skal udvikles ved hjælp af delegerede retsakter eller gennemførelsesretsakter, der er vedtaget i henhold til artikel 290 eller 291 i TEUF, bør betragtes som kun være gældende fra den dato, hvor disse retsakter træder i kraft.
(94)
Som led i sin udvikling af tekniske retningslinjer og reguleringsmæssige tekniske standarder, herunder navnlig i forbindelse med fastlæggelsen af clearinggrænseværdien i overensstemmelse med denne forordning, for ikke-finansielle modparter bør ESMA gennemføre offentlige høringer af markedsdeltagerne.
(95)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (24).
(96)
Kommissionen bør overvåge og vurdere behovet for eventuelle passende foranstaltninger for at sikre en ensartet og effektiv anvendelse og udformning af bestemmelser, standarder og praksis, der er omfattet af denne forordnings anvendelsesområde, under hensyn til resultatet af det arbejde, der udføres i de relevante internationale fora.
(97)
Det blev med hensyn til bestemmelserne om interoperable systemer anset for hensigtsmæssigt at ændre direktiv 98/26/EF for at beskytte systemoperatørers rettigheder, når disse stiller sikkerhed til en modtagende systemoperatør i tilfælde af insolvensbehandling mod denne modtagende systemoperatør.
(98)
For at fremme effektiv clearing, registrering, afvikling og betaling bør CCP'er og transaktionsregistre tilpasse deres kommunikationsprocedurer med hensyn til deltagere og markedsinfrastrukturer, de kommunikerer med, de relevante internationale kommunikationsprocedurer og -standarder for kommunikation af meddelelses- og referenceoplysninger.
(99)
Målene for denne forordning, nemlig fastsættelsen af ensartede krav for OTC-derivataftaler og til CCP'ers og transaktionsregistres aktiviteter, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af foranstaltningens omfang bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå disse mål -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
AFSNIT I
GENSTAND, ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1. Ved denne forordning fastsættes clearing- og bilaterale risikostyringskrav til over-the-counter (»OTC«)-derivataftaler, indberetningskrav for derivataftaler og ensartede krav til, hvorledes centrale modparter (»CCP'er«) og transaktionsregistre udøver deres aktiviteter.
2. Denne forordning finder anvendelse på CCP'er og deres clearingmedlemmer, finansielle modparter og transaktionsregistre. Den finder ligeledes anvendelse på ikke-finansielle modparter og handelspladser, når der er fastsat bestemmelse herom.
3. Afsnit V i denne forordning finder kun anvendelse på værdipapirer og pengemarkedsinstrumenter som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 18), litra a) og b), og artikel 4, stk. 1, nr. 19), i direktiv 2004/39/EF.
4. Denne forordning finder ikke anvendelse på:
a)
medlemmer af ESCB og andre af medlemsstaternes nationale organer med lignende funktioner samt andre offentlige organer i Unionen, der har ansvar for forvaltningen af den offentlige gæld, eller som deltager heri
b)
Den Internationale Betalingsbank.
5. Bortset fra indberetningskravet i artikel 9 finder denne forordning ikke anvendelse på følgende enheder:
a)
multilaterale udviklingsbanker som anført i del 1, afsnit 4.2, i bilag VI til direktiv 2006/48/EF
b)
offentlige enheder som omhandlet i artikel 4, nr. 18), i direktiv 2006/48/EF, hvis de ejes af centralregeringer og har eksplicitte garantiordninger leveret af centralregeringer
c)
den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet og den europæiske stabilitetsmekanisme.
6. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 82 for at ændre oversigten i stk. 4 i nærværende artikel.
Kommissionen forelægger med henblik herpå inden den 17. november 2012 Europa-Parlamentet og Rådet en rapport, der vurderer den internationale behandling af offentlige organer, der har ansvar for eller som deltager i forvaltningen af den offentlige gæld, og centralbanker.
Rapporten skal indeholde en sammenlignende analyse af behandlingen af disse organer og centralbanker inden for de retlige rammer i et betydeligt antal tredjelande, herunder mindst de tre vigtigste jurisdiktioner med hensyn til volumen af aftaler, der handles i dem, og risikostyringsstandarderne for derivattransaktioner, der indgås af disse organer og centralbanker i disse jurisdiktioner. Hvis det i rapporten konkluderes, at det, navnlig hvad angår den sammenlignende analyse, er nødvendigt at fritage disse tredjelandes centralbankers pengepolitiske forpligtelser for clearing- og indberetningskravet, tilføjer Kommissionen dem til listen i stk. 4.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1) »CCP«: en juridisk person, der intervenerer mellem modparterne i aftaler, som handles på et eller flere finansielle markeder, og bliver køber over for enhver sælger og sælger over for enhver køber
2) »transaktionsregister«: en juridisk person, der på central vis indsamler og vedligeholder optegnelser over derivater
3) »clearing«: selve processen i forbindelse med etablering af positioner, herunder beregningen af nettoforpligtelser, og sikring af, at der er tilstrækkelige finansielle instrumenter, kontante midler eller begge dele som sikkerhed for den eksponering heraf, der følger af disse positioner
4) »handelsplads«: et system, der drives af et investeringsselskab eller en markedsoperatør som omhandlet i artikel 4, stk. 1, nr. 1) og 13), i direktiv 2004/39/EF, dog ikke et selskab, der systematisk internaliserer (systematic internaliser) som omhandlet i artikel 4, stk. 1, nr. 7), i nævnte direktiv, som inden for systemet sætter interesser i køb eller salg af finansielle instrumenter i forbindelse med hinanden på en sådan måde, at der indgås en aftale i overensstemmelse med direktivets afsnit II eller III
5) »derivat« eller »derivataftale«: et finansielt instrument som fastsat i afsnit C, punkt 4-10, i bilag I til direktiv 2004/39/EF som gennemført ved artikel 38 og 39 i forordning (EF) nr. 1287/2006
6) »derivatklasse«: en undergruppe af derivater med samme og væsentlige karakteristika, som omfatter mindst forholdet til det underliggende aktiv, det underliggende aktivs type og valutaen for det notionelle beløb. Derivater i samme klasse kan have forskellig løbetid
7) »OTC-derivater« eller »OTC-derivataftale«: derivataftaler, hvis gennemførelse ikke finder sted på et reguleret marked som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 14), i direktiv 2004/39/EF eller på et tredjelandsmarked, der anses for at svare til et reguleret marked i henhold til artikel 19, stk. 6, i direktiv 2004/39/EF
8) »finansiel modpart«: et investeringsselskab godkendt i overensstemmelse med direktiv 2004/39/EF, et kreditinstitut godkendt i overensstemmelse med direktiv 2006/48/EF, forsikringsvirksomheder godkendt i overensstemmelse med direktiv 73/239/EØF, et forsikringsselskab godkendt i overensstemmelse med direktiv 2002/83/EF, et genforsikringsselskab godkendt i overensstemmelse med direktiv 2005/68/EF, et investeringsinstitut og, hvor relevant, dets administrationsselskab godkendt i overensstemmelse med direktiv 2009/65/EF, arbejdsmarkedsrelaterede pensionskasser som omhandlet i artikel 6, litra a), i direktiv 2003/41/EF og en alternativ investeringsfond, der forvaltes af FAIF'er godkendt eller registreret i overensstemmelse med direktiv 2011/61/EU
9) »ikke-finansiel modpart«: andre selskaber end de i nr. 1) og 8) anførte selskaber, der er etableret i Unionen
10) »pensionsordning«:
a)
arbejdsmarkedsrelaterede pensionskasser som omhandlet i artikel 6, litra a), i direktiv 2003/41/EF, herunder eventuelle godkendte enheder, der er ansvarlige for forvaltningen af sådanne pensionskasser, og som handler på deres vegne, jf. artikel 2, stk. 1, i nævnte direktiv, samt alle retlige enheder, der er oprettet med henblik på disse pensionskassers investeringer, og som udelukkende og eksklusivt handler i disses interesse
b)
arbejdsmarkedsrelateret pensionsvirksomhed, der ydes af pensionskasser som omhandlet i artikel 3 i direktiv 2003/41/EF
c)
arbejdsmarkedsrelateret pensionsvirksomhed, der ydes af livsforsikringsselskaber, som er omfattet af direktiv 2002/83/EF, forudsat at alle aktiver og passiver svarende til virksomheden afgrænses, forvaltes og organiseres adskilt fra forsikringsselskabets andre aktiviteter uden mulighed for overførsel
d)
alle andre enheder, der er godkendte og underlagt tilsyn, eller ordninger, som opererer nationalt forudsat at:
i)
de er anerkendt efter national lovgivning samt
ii)
deres primære formål er at tilvejebringe pensionsydelser.
11) »modpartskreditrisiko«: risikoen for, at modparten i en transaktion misligholder sine forpligtelser, inden transaktionens betalingsstrømme er endeligt afviklet
12) »interoperabilitetsordning«: en ordning mellem to eller flere CCP'er, der omfatter gennemførelse af transaktioner på tværs af systemerne
13) »kompetent myndighed«: den kompetente myndighed som omhandlet i den i nr. 8) i denne artikel omhandlede lovgivning, den kompetente myndighed, der er omhandlet i artikel 10, stk. 5, eller den myndighed, som udpeges af hver medlemsstat i medfør af artikel 22
14) »clearingmedlem«: et selskab, der deltager i en CCP, og som er ansvarligt for at indfri de finansielle forpligtelser, der følger af denne deltagelse
15) »kunde«: et selskab, der har indgået et aftaleforhold med en CCP's clearingmedlem, som giver dette selskab mulighed for at cleare dets transaktioner med den pågældende CCP
16) »koncern«: koncern af selskaber, bestående af et moderselskab og dets datterselskaber som omhandlet i artikel 1 og 2 i direktiv 83/349/EØF eller en koncern af selskaber som omhandlet i artikel 3, stk. 1, og artikel 80, stk. 7 og 8, i direktiv 2006/48/EF
17) »finansieringsinstitut«: en virksomhed, der ikke er et kreditinstitut, og hvis hovedaktivitet består i at erhverve kapitalinteresser eller i at udøve en eller flere af aktiviteterne i nr. 2-12 på listen i bilag I til direktiv 2006/48/EF
18) »finansielt holdingselskab«: et finansieringsinstitut, hvis datterselskaber udelukkende eller fortrinsvis er kreditinstitutter eller finansieringsinstitutter, hvoraf mindst et af sådanne datterselskaber er et kreditinstitut, og som ikke er et blandet finansielt holdingselskab som omhandlet i artikel 2, nr. 15), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/87/EF af 16. december 2002 om supplerende tilsyn med kreditinstitutter, forsikringsselskaber og investeringsselskaber i et finansielt konglomerat (25)
19) »virksomhed, der yder accessoriske tjenester«: en virksomhed, hvis hovedaktivitet består i besiddelse og forvaltning af fast ejendom, forvaltning af edb-tjenesteydelser eller en lignende aktivitet, der har accessorisk karakter i forhold til et eller flere kreditinstitutters hovedaktivitet
20) »kvalificeret andel«: enhver direkte eller indirekte besiddelse af mindst 10 % af kapitalen eller stemmerettighederne i en CCP eller et transaktionsregister, jf. artikel 9 og 10 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/109/EF af 15. december 2004 om harmonisering af gennemsigtighedskrav i forbindelse med oplysninger om udstedere, hvis værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked (26), under hensyntagen til betingelserne for sammenlægning i det nævnte direktivs artikel 12, stk. 4 og 5, eller en besiddelse, som giver mulighed for at udøve en væsentlig indflydelse på ledelsen af den CCP eller det transaktionsregister, hvori der besiddes en kapitalandel
21) »moderselskab«: en modervirksomhed som beskrevet i artikel 1 og 2 i direktiv 83/349/EØF
22) »datterselskab«: en dattervirksomhed som beskrevet i artikel 1 og 2 i direktiv 83/349/EØF, herunder ethvert datterselskab af et datterselskab af det øverste moderselskab
23) »kontrol«: forholdet mellem et moderselskab og et datterselskab som beskrevet i artikel 1 i direktiv 83/349/EØF
24) »snævre forbindelser«: en situation, hvor to eller flere fysiske eller juridiske personer er knyttet til hinanden gennem:
En situation, hvor to eller flere fysiske eller juridiske personer er varigt forbundet med én og samme person ved et kontrolforhold, anses ligeledes for en snæver forbindelse mellem disse personer
25) »kapital«: tegnet kapital i betydningen i artikel 22 i Rådets direktiv 86/635/EØF af 8. december 1986 om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (27), såfremt den er indbetalt, plus den tilknyttede del af overkursen ved emission, såfremt den dækker tab i going concern-situationer fuldstændigt, og såfremt den rangerer efter alle andre krav ved konkurs og likvidation
26) »reserver«: reserver i henhold til artikel 9 i Rådets fjerde direktiv 78/660/EØF af 25. juli 1978 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om årsregnskaberne for visse selskabsformer (28) samt driftsresultatet fra det foregående regnskabsår efter udlodning af det endelige udbytte
27) »bestyrelse«: administrations- eller tilsynsorganet, eller begge, i henhold til national selskabsret
28) »uafhængigt bestyrelsesmedlem«: et medlem af bestyrelsen, der ikke har nogen erhvervsmæssige, familiemæssige eller andre bånd, der skaber en interessekonflikt i forhold til CCP'en eller dens kontrollerende kapitalejere, dens ledelse eller dens clearingmedlemmer, og som ikke har haft et sådant bånd i løbet af de fem år, der går forud for medlemskabet af bestyrelsen
29) »øverste ledelse«: den person eller de personer, der faktisk leder CCP'ens forretninger eller transaktionsregistret, og bestyrelsens ledelsesmedlem eller -medlemmer.
Artikel 3
Koncerninterne transaktioner
1. I forbindelse med en ikke-finansiel modpart er en koncernintern transaktion en OTC-derivataftale, der indgås med en anden modpart, som er en del af den samme koncern, forudsat at begge modparter er inkluderet i den samme konsolidering på fuldt grundlag, og de er underlagt passende centraliserede risikovurderings, målings- og kontrolprocedurer, og at denne modpart er etableret i Unionen, eller hvis den er etableret i et tredjeland, har Kommissionen vedtaget en gennemførelsesretsakt som omhandlet i artikel 13, stk. 2, i forhold til det pågældende tredjeland.
2. I forbindelse med en finansiel modpart er en koncernintern transaktion en af følgende:
a)
en OTC-derivataftale, der indgås med en anden modpart, som er en del af den samme koncern, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:
i)
den finansielle modpart er etableret i Unionen eller hvis den er etableret i et tredjeland, har Kommissionen vedtaget en gennemførelsesretsakt i henhold til artikel 13, stk. 2, i forhold til det pågældende tredjeland
ii)
den anden modpart er en finansiel modpart, et finansielt holdingselskab, et finansieringsinstitut eller en virksomhed, der yder accessoriske tjenester, der er underlagt passende tilsynskrav
iii)
begge modparter er inkluderet i den samme konsolidering på fuldt grundlag, og
iv)
begge modparter er underlagt passende, centraliserede risikovurderings-, målings- og kontrolprocedurer
b)
en OTC-derivataftale, der indgås med en anden modpart, når begge modparter er en del af den samme institutsikringsordning, jf. artikel 80, stk. 8, i direktiv 2006/48/EF, forudsat at betingelsen i nærværende stykkes litra a), nr. ii), er opfyldt
c)
en OTC-derivataftale, der indgås mellem kreditinstitutter, der er tilsluttet det samme centralorgan, eller mellem sådanne kreditinstitutter og centralorganet, jf. artikel 3, stk. 1, i direktiv 2006/48/EF, eller
d)
en OTC-derivataftale, der indgås med en ikke-finansiel modpart, som er en del af den samme koncern, forudsat at begge modparter er inkluderet i den samme konsolidering på fuldt grundlag, og de er underlagt passende centraliserede risikovurderings-, målings- og kontrolprocedurer, og denne modpart er etableret i Unionen eller i et tredjeland, for hvilket Kommissionen har vedtaget en gennemførelsesretsakt som omhandlet i artikel 13, stk. 2, i forhold til det pågældende tredjeland.
3. Med henblik på denne artikel skal modparter anses for at være inkluderet i den samme konsolidering, når de begge enten er:
a)
inkluderet i en konsolidering i overensstemmelse med direktiv 83/349/EØF eller International Financial Reporting Standards (IFRS) vedtaget i henhold til forordning (EF) nr. 1606/2002, eller i forbindelse med en koncern, hvis moderselskab har sit hovedkontor i et tredjeland, i overensstemmelse med et tredjelands almindeligt anerkendte regnskabsprincipper, der anses for at være ækvivalente med IFRS i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1569/2007 (eller et tredjelands regnskabsstandarder, hvis anvendelse er tilladt i henhold til nævnte forordnings artikel 4), eller
b)
omfattet af det samme konsoliderede tilsyn i overensstemmelse med direktiv 2006/48/EF eller direktiv 2006/49/EF, eller i forbindelse med en koncern, hvis moderselskab har sit hovedkontor i et tredjeland, det samme konsoliderede tilsyn af et tredjelands kompetente myndighed, som er kontrolleret som ækvivalent med det, som er fastsat i principperne i artikel 143 i direktiv 2006/48/EF eller artikel 2 i direktiv 2006/49/EF.
AFSNIT II
CLEARING, INDBERETNING OG RISIKOBEGRÆNSNING AF OTC-DERIVATER
Artikel 4
Clearingforpligtelse
1. Modparter clearer alle OTC-derivataftaler, der vedrører en OTC-derivatklasse, som er erklæret omfattet af clearingforpligtelsen i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, hvis de pågældende aftaler opfylder begge følgende betingelser:
a)
de er indgået på en af følgende måder:
i)
mellem to finansielle modparter
ii)
mellem en finansiel modpart og en ikke-finansiel modpart, der opfylder betingelserne i artikel 10, stk. 1, litra b)
iii)
mellem to ikke-finansielle modparter, der opfylder betingelserne i artikel 10, stk. 1, litra b)
iv)
mellem en finansiel modpart eller en ikke-finansiel modpart, der opfylder betingelserne i artikel 10, stk. 1, litra b), og en enhed, der er etableret i et tredjeland, som ville være omfattet af clearingforpligtelsen, hvis den var etableret i Unionen, eller
v)
mellem to enheder, der er etableret i et eller flere tredjelande, som ville være omfattet af clearingforpligtelsen, hvis de var etableret i Unionen, forudsat at aftalen har en direkte, væsentlig og forudselig virkning i Unionen, eller hvis en sådan forpligtelse er nødvendig eller hensigtsmæssig for at forhindre unddragelse af nogen af denne forordnings bestemmelser, og
b)
de er indgået eller nyordnet enten:
i)
på eller efter den dato, hvor clearingforpligtelsen får virkning, eller
ii)
på tidspunktet for eller efter underretning som omhandlet i artikel 5, stk. 1, men inden den dato, hvor clearingforpligtelsen får virkning, hvis aftalerne har en restløbetid, der er længere end den mindste restløbetid som fastsat af Kommissionen i henhold til artikel 5, stk. 2, litra c).
2. Uden at det berører risikoreduktionsteknikkerne i artikel 11, er OTC-derivataftaler, som er koncerninterne transaktioner som beskrevet i artikel 3, ikke omfattet af clearingforpligtelsen.
Undtagelsen i første afsnit finder kun anvendelse:
a)
hvor to modparter, der er etableret i Unionen tilhørende den samme koncern, først skriftligt har underrettet deres respektive kompetente myndigheder om, at de agter at gøre brug af undtagelsen for OTC-derivataftaler, som de har indgået med hinanden. Denne underretning skal gives mindst 30 kalenderdage, før der gøres brug af undtagelsen. Inden 30 kalenderdage efter modtagelsen af denne underretning kan de kompetente myndigheder modsætte sig anvendelsen af denne undtagelse, hvis transaktionerne mellem modparterne ikke opfylder de betingelser, der er fastsat i artikel 3, uden at det berører de kompetente myndigheders ret til at modsætte sig, efter at denne periode på 30 kalenderdage er udløbet, hvis disse betingelser ikke længere er opfyldt. I tilfælde af uenighed mellem de kompetente myndigheder kan ESMA bistå disse myndigheder med at nå til enighed i overensstemmelse med sine beføjelser i henhold til artikel 19 i forordning (EU) nr. 1095/2010
b)
for OTC-derivataftaler mellem to modparter tilhørende den samme koncern, som er etableret i en medlemsstat og i et tredjeland, hvor modparten, der er etableret i Unionen, er blevet godkendt til at anvende undtagelsen af sin kompetente myndighed inden for 30 kalenderdage, efter at den er blevet underrettet af modparten, der er etableret i Unionen, forudsat at betingelserne i artikel 3 er opfyldt. Den kompetente myndighed underretter ESMA om denne afgørelse.
3. OTC-derivataftaler, der er underlagt clearingforpligtelsen i henhold til stk. 1, skal cleares af en CCP, der er meddelt tilladelse i henhold til artikel 14 eller anerkendt i henhold til artikel 25 til at cleare denne OTC-derivatklasse og opført i registret i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, litra b).
En modpart skal med henblik på dette blive et clearingmedlem, en kunde eller skal indgå indirekte clearingordninger med et clearingmedlem, forudsat at disse ordninger ikke øger modpartsrisikoen og sikrer, at modpartens aktiver og positioner drager fordel af en beskyttelse, som har samme virkning som den, der er omhandlet i artikel 39 og 48.
4. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, der præciserer, hvilke aftaler der menes at have en direkte, væsentlig og forudselig virkning i Unionen, eller de tilfælde, hvor det er nødvendigt eller hensigtsmæssigt for at forhindre unddragelse af nogen af denne forordnings bestemmelser som omhandlet i stk. 1, litra a), nr. v), og de typer af indirekte aftaleforhold, som opfylder betingelserne i stk. 3, andet afsnit.
ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 30. september 2012.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 5
Clearingforpligtelsesprocedure
1. Kompetente myndigheder, der meddeler tilladelse til en CCP til at cleare en OTC-derivatklasse i henhold til artikel 14 eller 15, underretter straks ESMA om denne tilladelse.
For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som præciserer de oplysninger, der skal indgå i den i første afsnit omhandlede underretning.
ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 30. september 2012.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i andet afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
2. Inden seks måneder efter at have modtaget en underretning i overensstemmelse med stk. 1 eller have gennemført en procedure for anerkendelse fastlagt i artikel 25 udarbejder og fremsender ESMA, efter at have gennemført en offentlig høring og efter høring af ESRB og, hvis det er relevant, tredjelandes kompetente myndigheder, til Kommissionen med henblik på godkendelse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som præciserer følgende:
a)
hvilken OTC-derivatklasse der bør være omfattet af clearingforpligtelsen som omhandlet i artikel 4
b)
den eller de datoer, hvor clearingforpligtelsen får virkning, herunder en eventuel indfasning og de kategorier af modparter, der er omfattet af forpligtelsen, og
c)
den mindste restløbetid for de OTC-derivataftaler, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra b), nr. ii).
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
3. ESMA identificerer i overensstemmelse med kriterierne i stk. 4, litra a), b) og c), på eget initiativ og efter at have gennemført en offentlig høring og efter høring af ESRB og, hvis det er relevant, tredjelandes kompetente myndigheder og underretter Kommissionen om de derivatklasser, der bør være omfattet af clearingforpligtelsen i artikel 4, men for hvilke ingen CCP endnu blevet meddelt tilladelse.
Efter underretningen offentliggør ESMA en indkaldelse af udvikling af forslag til clearing af disse derivatklasser.
4. Med det overordnede formål at reducere den systemiske risiko skal udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder for den del, der er omhandlet i stk. 2, litra a), tage hensyn til følgende kriterier:
a)
standardiseringsgraden af aftalevilkår og de operationelle processer for den relevante OTC-derivatklasse
b)
volumen og likviditet for den relevante OTC-derivatklasse
c)
tilgængeligheden af fair, pålidelige og generelt accepterede prisfastsættelsesoplysninger i den relevante OTC-derivatklasse.
ESMA kan ved udarbejdelsen disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, tage hensyn til den indbyrdes forbindelse mellem modparter, som bruger de relevante OTC-derivatklasser, de forventede virkninger for niveauerne for modpartskreditrisici mellem modparter samt virkningerne for konkurrencen i hele Unionen.
For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som præciserer de kriterier, der er omhandlet i første afsnit, litra a), b) og c).
ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 30. september 2012.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i tredje afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
5. Udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder for den del, der er omhandlet i stk. 2, litra b), skal tage følgende kriterier i betragtning:
a)
den forventede volumen for den relevante OTC-derivatklasse
b)
hvorvidt mere end én CCP allerede clearer den samme OTC-derivatklasse
c)
de relevante CCP'ers evne til at håndtere den forventede volumen og til at styre den risiko, der opstår som følge af clearingen af den relevante OTC-derivatklasse
d)
den type og det antal modparter, som er aktive og forventes at være aktive på markedet for den relevante OTC-derivatklasse
e)
den tid, som en modpart, der er omfattet af clearingforpligtelsen, behøver til at indføre ordninger til clearing af sine OTC-derivataftaler via en CCP
f)
risikostyring samt retlig og operationel kapacitet for den række af modparter, der er aktive på markedet for den relevante OTC-derivatklasse, og som i givet fald vil blive omfattet af clearingforpligtelsen i henhold til artikel 4, stk. 1.
6. Hvis en OTC-derivataftaleklasse ikke længere har en CCP, som har tilladelse til eller er anerkendt til at cleare disse aftaler i henhold til denne forordning, ophører den med at være omfattet af clearingforpligtelsen, der er omhandlet i artikel 4, og stk. 3 i nærværende artikel finder anvendelse.
Artikel 6
Offentligt register
1. ESMA opretter, vedligeholder og ajourfører et offentligt register for på korrekt og entydig vis at identificere de OTC-derivatklasser, der er omfattet af clearingforpligtelsen. Det offentlige register skal være tilgængeligt på ESMA's websted.
2. Registret omfatter:
a)
de OTC-derivatklasser, som er omfattet af clearingforpligtelsen i henhold til artikel 4
b)
de CCP'er, der har tilladelse eller er anerkendt med henblik på clearingforpligtelsen
c)
de datoer, hvor clearingforpligtelsen får virkning, herunder en eventuel indfasning
d)
de af ESMA identificerede OTC-derivatklasser i henhold til artikel 5, stk. 3
e)
den mindste restløbetid for de derivataftaler, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra b), nr. ii)
f)
CCP'er, som den kompetente myndighed har underrettet ESMA om med henblik på clearingforpligtelsen og datoen for underretning for hver af dem.
3. Hvis en CCP ikke længere har tilladelse eller er anerkendt i overensstemmelse med denne forordning til at cleare en given derivatklasse, fjerner ESMA den omgående fra det offentlige register for så vidt angår den pågældende derivatklasse.
4. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som præciserer, hvilke oplysninger der skal optages i det i stk. 1 nævnte offentlige register.
ESMA forelægger alle udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 30. september 2012.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder efter proceduren i artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 7
Adgang til en CCP
1. En CCP, der har fået tilladelse til at cleare OTC-derivataftaler, skal acceptere at cleare sådanne aftaler på et ikke-diskriminerende og gennemsigtigt grundlag, uanset handelspladsen.
En CCP kan kræve, at en handelsplads opfylder de driftsmæssige og tekniske krav, der fastsættes af CCP'en, herunder krav til risikostyring.
2. En CCP skal acceptere eller afvise en formel anmodning om adgang fra en handelsplads inden tre måneder efter en sådan anmodning.
3. Hvis en CCP nægter adgang i henhold til stk. 2, skal den give handelspladsen en fuldstændig begrundelse for denne afvisning.
4. Medmindre den kompetente myndighed for handelspladsen og den kompetente myndighed for CCP'en nægter adgang, skal CCP'en med forbehold af andet afsnit give adgang inden tre måneder efter afgørelsen om at acceptere handelspladsens formelle anmodning i overensstemmelse med stk. 2.
Den kompetente myndighed for handelspladsen og den kompetente myndighed for CCP'en kan kun nægte adgang til CCP'en efter en formel anmodning fra handelspladsen, hvis en sådan adgang vil kunne true markedernes gnidningsløse og velordnede funktion eller negativt vil kunne indvirke på den systemiske risiko.
5. ESMA afgør eventuelle tvister som følge af uenighed mellem kompetente myndigheder i overensstemmelse med sine beføjelser i henhold til artikel 19 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 8
Adgang til en handelsplads
1. En handelsplads skal på den berørte CCP's anmodning og på et ikke-diskriminerende og gennemsigtigt grundlag stille handelsfeeds til rådighed for enhver CCP, der har fået tilladelse til at cleare OTC-derivataftaler, der handles på den pågældende handelsplads.
2. Hvis en anmodning om adgang til en handelsplads formelt er indgivet til en handelsplads af en CCP, svarer handelspladsen CCP'en inden tre måneder.
3. Hvis en handelsplads nægter adgang, giver den CCP'en meddelelse herom med en fuldstændig begrundelse.
4. Med forbehold af afgørelsen fra de kompetente myndigheder for handelspladsen og for CCP'en skal handelspladsen give adgang inden tre måneder efter et positivt svar på en anmodning om adgang.
CCP'en gives kun adgang til handelspladsen, såfremt en sådan adgang ikke ville kræve interoperabilitet eller true markedernes gnidningsløse og velordnede funktion, navnlig som følge af fragmentering af likviditet, og såfremt handelspladsen har indført passende mekanismer til forebyggelse af en sådan fragmentering.
5. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel, udarbejder ESMA udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som præciserer begrebet fragmenteringen af likviditeten.
ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 30. september 2012.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 9
Indberetningspligt
1. Modparter og CCP'er sikrer, at oplysningerne om enhver derivataftale, som de har indgået, og om enhver ændring eller ophævelse af aftalen indberettes til et transaktionsregister, der er registreret i henhold til artikel 55 eller anerkendt i henhold til artikel 77. Oplysningerne indberettes senest den første arbejdsdag efter aftalens indgåelse, ændring eller ophævelse.
Indberetningspligten gælder for derivataftaler, der:
a)
var indgået inden den 16. august 2012, og som udestår på denne dato
b)
er indgået den eller efter den 16. august 2012.
En modpart eller en CCP, der er omfattet af indberetningspligten, kan overlade det til en anden at indberette oplysningerne om derivataftalen.
Modparter og CCP'er skal sikre, at oplysningerne om deres derivataftaler indberettes uden duplikationer.
2. Modparter skal føre en fortegnelse over enhver derivataftale, de har indgået, og enhver ændring i mindst fem år efter aftalens ophævelse.
3. Hvis der ikke findes et transaktionsregister, der kan registrere oplysningerne om en derivataftale, skal modparter og CCP'er sikre, at sådanne oplysninger indberettes til ESMA.
I så fald sikrer ESMA, at alle de relevante enheder, der er nævnt i artikel 81, stk. 3, har adgang til alle de oplysninger om derivataftaler, som er nødvendige, for at de kan opfylde deres respektive forpligtelser og mandater.
4. En modpart eller en CCP, der indberetter oplysninger om en derivataftale til et transaktionsregister eller ESMA, eller enhed, som indberetter disse oplysninger på vegne af en modpart eller en CCP, anses ikke for at have tilsidesat en eventuel begrænsning med hensyn til videregivelse af oplysninger, som gælder i henhold til aftalen eller enhver lovgivningsmæssig, reguleringsmæssig eller administrativ bestemmelse.
Denne videregivelse er ikke ansvarspådragende for den indberettende enhed eller dens ledelse eller personale.
5. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som præciserer de oplysninger og indberetningstyper, der er omhandlet i stk. 1 og 3, for de forskellige derivatklasser.
De i stk. 1 og 3 omhandlede indberetninger skal mindst oplyse:
a)
derivativaftalens parter og, såfremt der ikke er sammenfald, den berettigede modtager af rettigheder og forpligtelser i henhold til aftalen
b)
derivativaftalernes væsentligste karakteristika, herunder deres type, den underliggende løbetid og notionelle værdi, pris og afviklingsdato.
ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 30. september 2012.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
6. For at sikre ensartede betingelser for anvendelsen af stk. 1 og 3 udarbejder ESMA udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som præciserer:
a)
format og hyppighed for indberetningerne i henhold til stk. 1 og 3 for de forskellige derivatklasser
b)
den dato, inden udgangen af hvilken derivataftalerne skal indberettes, herunder en eventuel indfasning for aftaler, der er indgået, inden indberetningspligten gælder.
ESMA forelægger disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 30. september 2012.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 10
Ikke-finansielle modparter
1. Hvis en ikke-finansiel modpart tager positioner i OTC-derivataftaler, og disse positioner overstiger den clearinggrænseværdi, der er anført i stk. 3, skal den ikke-finansielle modpart:
a)
straks underrette ESMA og den kompetente myndighed som omhandlet i stk. 5 herom
b)
blive omfattet af clearingforpligtelsen for fremtidige aftaler i overensstemmelse med artikel 4, hvis den løbende gennemsnitlige position i mere end 30 arbejdsdage har oversteget grænseværdierne, og
c)
cleare alle relevante fremtidige aftaler inden for fire måneder efter at være blevet omfattet af clearingforpligtelsen.
2. En ikke-finansiel modpart, der er blevet omfattet af clearingforpligtelsen i overensstemmelse med stk. 1, litra b), og som efterfølgende godtgør over for den myndighed, der er udpeget i overensstemmelse med stk. 5, at dens løbende gennemsnitlige positioner i mere end 30 arbejdsdage ikke overstiger clearinggrænseværdien, er ikke længere omfattet af clearingforpligtelsen i henhold til artikel 4.
3. Ved beregningen af de positioner, der er omhandlet i stk. 1, medtager den ikke-finansielle modpart alle OTC-derivataftaler, der er indgået af den ikke-finansielle modpart eller af andre ikke-finansielle enheder inden for den koncern, som den ikke-finansielle modpart tilhører, og som ikke objektivt kan måles til at reducere risici direkte knyttet til den ikke-finansielle modparts eller den pågældende koncerns forretningsmæssige aktivitet eller likviditetsfinansiering.
4. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder efter høring af ESRB og andre relevante myndigheder, som præciserer:
a)
kriterierne for, hvilke OTC-derivataftaler der er objektivt kan måles til at reducere risici direkte tilknyttet forretningsmæssige aktiviteter eller likviditetsfinansieringen, der er omhandlet i stk. 3, og
b)
tærskler for clearinggrænseværdierne, der fastsættes under hensyntagen til den systemiske relevans af summen af nettopositioner og eksponeringer for hver modpart og for hver OTC-derivatklasse.
ESMA forelægger efter at have gennemført en åben offentlig høring Kommissionen disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder senest den 30. september 2012.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
ESMA tager efter høring af ESRB og andre relevante myndigheder løbende grænseværdierne op til fornyet overvejelse og foreslår, hvis det er nødvendigt, reguleringsmæssige tekniske standarder til at ændre dem.
5. Hver medlemsstat udpeger en myndighed, som er ansvarlig for at sikre, at forpligtelsen i stk. 1 opfyldes.
Artikel 11
Risikoreduktionsteknikker for OTC-derivataftaler, der ikke cleares af en CCP
1. Finansielle og ikke-finansielle modparter, der indgår en OTC-derivataftale, som ikke cleares af en CCP, sikrer ved udøvelse af rettidig omhu, at der forefindes passende procedurer og ordninger til at måle, overvåge og reducere operationel risiko og modpartskreditrisiko, som mindst skal omfatte:
a)
rettidig bekræftelse, om muligt ved hjælp af elektroniske midler, af den relevante OTC-derivataftales vilkår
b)
formaliserede procedurer, der er solide, fleksible og kontrollerbare med henblik på at afstemme porteføljer, styre den tilknyttede risiko og på et tidligt tidspunkt identificere og bilægge tvister mellem parter samt overvåge værdien af udestående aftaler.
2. Finansielle og ikke-finansielle modparter som omhandlet i artikel 10 ansætter dagligt efter marking-to-market-princippet værdien af udestående aftaler. Hvis markedsvilkårene forhindrer anvendelse af marking-to-market-princippet, anvendes der et pålideligt og påpasseligt marking-to-model-princip.
3. Finansielle modparter skal have risikostyringsprocedurer, der kræver rettidig, præcis og passende adskilt udveksling af sikkerhedsstillelse med hensyn til OTC-derivataftaler, der er indgået den eller efter den 16. august 2012. Ikke-finansielle modparter som omhandlet i artikel 10 skal have risikostyringsprocedurer, der kræver rettidig, præcis og passende adskilt udveksling af sikkerhedsstillelse med hensyn til OTC-derivataftaler, der er indgået på eller efter den dato, hvor clearinggrænseværdien overskrides.
4. Finansielle modparter skal have en passende og forholdsmæssig kapitalbesiddelse til at styre risici, der ikke er dækket af passende udveksling af sikkerhedsstillelse.
5. Kravet i stk. 3 i nærværende artikel finder ikke anvendelse på en koncernintern transaktion som omhandlet i artikel 3, der indgås mellem modparter, som er etableret i samme medlemsstat, forudsat at der hverken findes eller forventes praktiske eller retlige hindringer for umiddelbar overførsel af kapitalgrundlag eller tilbagebetaling af forpligtelser mellem modparterne.
6. En koncernintern transaktion som omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a), b) eller c), der indgås af modparter, som er etableret i forskellige medlemsstater, undtages helt eller delvis fra kravet i nærværende artikels stk. 3 på grundlag af en positiv afgørelse truffet af begge relevante kompetente myndigheder, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:
a)
modparternes risikostyringsprocedurer er tilstrækkeligt velfungerende og effektive samt i overensstemmelse med derivattransaktionernes kompleksitetsniveau
b)
der hverken findes eller forventes praktiske eller retlige hindringer for umiddelbar overførsel af kapitalgrundlag eller tilbagebetaling af forpligtelser mellem modparterne.
Hvis de kompetente myndigheder ikke senest 30 kalenderdage efter modtagelsen af ansøgningen om undtagelse når til en positiv afgørelse, kan ESMA bistå disse myndigheder med at nå til enighed i overensstemmelse med sine beføjelser i henhold til artikel 19 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
7. En koncernintern transaktion som omhandlet i artikel 3, stk. 1, der indgås af ikke-finansielle modparter, der er etableret i forskellige medlemsstater, undtages fra kravet i nærværende artikels stk. 3, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:
a)
modparternes risikostyringsprocedurer er tilstrækkeligt velfungerende og effektive samt i overensstemmelse med derivattransaktionernes kompleksitetsniveau
b)
der hverken findes eller forventes praktiske eller retlige hindringer for umiddelbar overførsel af kapitalgrundlag eller tilbagebetaling af forpligtelser mellem modparterne.
De ikke-finansielle modparter meddeler deres intention om at anvende undtagelsen til de kompetente myndigheder, der er omhandlet i artikel 10, stk. 5. Undtagelsen er gyldig, medmindre en af de kompetente myndigheder, der har modtaget meddelelsen, ikke er enig i, at betingelserne i første afsnit, litra a) eller b), er opfyldt, senest tre måneder efter datoen for meddelelsen.
8. En koncernintern transaktion som omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a)-d), som indgås af en modpart, der er etableret i Unionen, og en modpart, der er etableret i et tredjeland, undtages helt eller delvis fra kravet i nærværende artikels stk. 3 på grundlag af en positiv afgørelse truffet af den relevante kompetente myndighed, der er ansvarlig for tilsynet med den modpart, der er etableret i Unionen, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:
a)
modparternes risikostyringsprocedurer er tilstrækkeligt velfungerende og effektive samt i overensstemmelse med derivattransaktionernes kompleksitetsniveau
b)
der hverken findes eller forventes praktiske eller retlige hindringer for umiddelbar overførsel af kapitalgrundlag eller tilbagebetaling af forpligtelser mellem modparterne.
9. En koncernintern transaktion som omhandlet i artikel 3, stk. 1, der indgås af en ikke-finansiel modpart, der er etableret i Unionen, og en modpart, der er etableret i et tredjeland, undtages fra kravet i nærværende artikels stk. 3, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:
a)
modparternes risikostyringsprocedurer er tilstrækkeligt velfungerende og effektive samt i overensstemmelse med derivattransaktionernes kompleksitetsniveau
b)
der hverken findes eller forventes praktiske eller retlige hindringer for umiddelbar overførsel af kapitalgrundlag eller tilbagebetaling af forpligtelser mellem modparterne.
Den ikke-finansielle modpart meddeler sin intention om at anvende undtagelsen til den kompetente myndighed, der er omhandlet i artikel 10, stk. 5. Undtagelsen er gyldig, medmindre den kompetente myndighed, der har modtaget meddelelsen, ikke er enig i, at betingelserne i første afsnit, litra a) eller b), er opfyldt, senest tre måneder efter datoen for meddelelsen.
10. En koncernintern transaktion som omhandlet i artikel 3, stk. 1, der indgås af en ikke-finansiel modpart og en finansiel modpart, der er etableret i forskellige medlemsstater, undtages helt eller delvis fra kravet i nærværende artikels stk. 3 på grundlag af en positiv afgørelse truffet af den relevante kompetente myndighed, der er ansvarlig for tilsynet med den finansielle modpart, forudsat at følgende betingelser er opfyldt:
a)
modparternes risikostyringsprocedurer er tilstrækkeligt velfungerende og effektive samt i overensstemmelse med derivattransaktionernes kompleksitetsniveau
b)
der hverken findes eller forventes praktiske eller retlige hindringer for umiddelbar overførsel af kapitalgrundlag eller tilbagebetaling af forpligtelser mellem modparterne.
Den relevante kompetente myndighed, der er ansvarlig for tilsynet med den finansielle modpart, meddeler den kompetente myndighed, der er omhandlet i artikel 10, stk. 5, sådanne afgørelser. Undtagelsen er gyldig, medmindre den kompetente myndighed, der har modtaget meddelelsen, ikke er enig i, at betingelserne i første afsnit, litra a) eller b), er opfyldt. I tilfælde af uenighed mellem de kompetente myndigheder kan ESMA bistå disse myndigheder med at nå til enighed i overensstemmelse med sine beføjelser i henhold til artikel 19 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
11. Modparten i en koncernintern transaktion, der er undtaget fra kravet i stk. 3, skal offentliggøre oplysninger om undtagelsen.
En kompetent myndighed underretter ESMA om alle afgørelser, der vedtages i henhold til stk. 6, 8 eller 10, og alle meddelelser, der modtages i henhold til stk. 7, 9 eller 10, og giver ESMA oplysninger om den pågældende koncerninterne transaktion.
12. Forpligtelserne i stk. 1-11 gælder for OTC-derivataftaler, der er indgået mellem enheder fra tredjelande, der ville være omfattet af disse forpligtelser, hvis de var etableret i Unionen, forudsat af disse aftaler har direkte, væsentlig og forudselig virkning i Unionen, eller hvis en sådan forpligtelse er nødvendig eller hensigtsmæssig for at forhindre unddragelse af nogen af denne forordnings bestemmelser.
13. ESMA overvåger regelmæssigt aktiviteten i de derivater, som ikke er egnede til clearing, med henblik på at identificere de tilfælde, hvor en bestemt derivativklasse kan udgøre en systemisk risiko, og forhindre tilsynsarbitrage mellem clearede og ikke-clearede derivattransaktioner. ESMA træffer navnlig efter høring af ESRB foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, eller reviderer de reguleringsmæssige tekniske standarder for marginkravene, der er omhandlet i stk. 14 i nærværende artikel og i artikel 41.
14. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, der præciserer:
a)
de procedurer og ordninger, der er omhandlet i stk. 1
b)
de markedsvilkår, der forhindrer anvendelse af marking-to-market-princippet, og kriterierne for anvendelse af marking-to-model-princippet som omhandlet i stk. 2
c)
de nærmere detaljer om undtagne koncerninterne transaktioner, der skal være omfattet af den meddelelse, der er omhandlet i stk. 7, 9 og 10
d)
de nærmere detaljer vedrørende oplysninger om undtagne koncerninterne transaktioner, der er omhandlet i stk. 11
e)
de aftaler, der menes at have en direkte, væsentlig og forudselig virkning i Unionen, eller de tilfælde, hvor det er nødvendigt eller hensigtsmæssigt for at forhindre unddragelse af nogen af denne forordnings bestemmelser som omhandlet i stk. 12.
ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 30. september 2012.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
15. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESA’erne udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som præciserer:
a)
risikostyringsprocedurerne, herunder de niveauer og typen af sikkerhedsstillelse og adskillelsesordninger, der er nødvendige for at overholde stk. 3
b)
det kapitalniveau, der er nødvendigt for at overholde stk. 4
c)
de procedurer for modparterne og de relevante kompetente myndigheder, der skal følges, når undtagelser anvendes i henhold til stk. 6-10
d)
de anvendelige kriterier i stk. 5-10, herunder navnlig, hvad der skal betragtes som praktiske eller retlige hindringer for umiddelbar overførsel af kapitalgrundlag eller tilbagebetaling af forpligtelser mellem modparterne.
ESA’erne forelægger disse fælles udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 30. september 2012.
Afhængig af modpartens juridiske status tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder, i overensstemmelse med artikel 10-14 i enten forordning (EU) nr. 1093/2010, forordning (EU) nr. 1094/2010 eller forordning (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 12
Sanktioner
1. Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner for overtrædelse af bestemmelserne i dette afsnit og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at de gennemføres. Disse sanktioner omfatter mindst administrative bøder. De fastsatte sanktioner skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelserne og have afskrækkende virkning.
2. Medlemsstaterne sikrer, at de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for tilsynet med finansielle og i givet fald ikke-finansielle modparter, offentliggør enhver sanktion, der er blevet pålagt for overtrædelser af artikel 4, 5 og 7-11, medmindre en sådan offentliggørelse vil være til alvorlig fare for finansielle markeder eller vil forvolde de involverede parter uforholdsmæssig stor skade. Medlemsstaterne skal med regelmæssige mellemrum offentliggøre evalueringsrapporter om effektiviteten af de anvendte sanktionsbestemmelser. En sådan offentliggørelse må ikke indeholde personoplysninger som omhandlet i artikel 2, litra a), i direktiv 95/46/EF.
Medlemsstaterne giver senest den 17. februar 2013 Kommissionen meddelelse om de i stk. 1 omhandlede bestemmelser. De giver hurtigst muligt Kommissionen meddelelse om eventuelle efterfølgende ændringer af disse bestemmelser.
3. Overtrædelse af bestemmelserne i dette afsnit berører ikke OTC-derivataftalens gyldighed eller parternes muligheder for at gennemføre bestemmelserne i OTC-derivataftalen. Overtrædelse af bestemmelserne i dette afsnit danner ikke grundlag for et erstatningskrav mod en part i en OTC-derivataftale.
Artikel 13
Mekanisme til at undgå overlappende eller modstridende bestemmelser
1. Kommissionen bistås af ESMA i overvågningen og udarbejdelsen af rapporter til Europa-Parlamentet og Rådet om den internationale anvendelse af principperne i artikel 4, 9, 10 og 11, navnlig hvad angår potentielt overlappende eller modstridende krav til markedsdeltagerne, og anbefaler eventuelle foranstaltninger.
2. Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter, hvori det hedder, at tredjelandes retlige, tilsynsmæssige og håndhævelsesmæssige rammer:
a)
er ækvivalente med de krav, der er fastlagt i denne forordnings artikel 4, 9, 10 og 11
b)
sikrer en beskyttelse af tavshedspligten, som svarer til den, der er fastsat i denne forordning, og
c)
anvendes og håndhæves på en retfærdig og ikke-forvridende måde, således at de sikrer effektiv overvågning og håndhævelse i det pågældende tredjeland.
Disse gennemførelsesretsakter vedtages i efter undersøgelsesproceduren i artikel 86, stk. 2.
3. En gennemførelsesretsakt om ækvivalens som omhandlet i stk. 2 medfører, at modparter, der indgår i en transaktion, som er omfattet af denne forordning, anses for at have opfyldt forpligtelserne i artikel 4, 9, 10 og 11 i denne forordning, hvis mindst en af modparterne er etableret i det pågældende tredjeland.
4. Kommissionen overvåger i samarbejde med ESMA den effektive gennemførelse af tredjelande, for hvilke der er blevet vedtaget en gennemførelsesretsakt om ækvivalens, af de krav, der er ækvivalente med de i artikel 4, 9, 10 og 11 i denne forordning fastlagte krav, og aflægger regelmæssigt, mindst en gang om året, rapport til Europa-Parlamentet og Rådet. Afslører rapporten en utilstrækkelig eller usammenhængende anvendelse af ækvivalenskravene fra tredjelandets myndigheders side, trækker Kommissionen senest 30 kalenderdage efter forelæggelsen af rapporten anerkendelsen af tredjelandets retlige rammer som værende ækvivalente tilbage. Hvis en gennemførelsesretsakt om ækvivalens trækkes tilbage, omfattes modparterne igen automatisk af alle krav fastlagt i denne forordning.
AFSNIT III
TILLADELSE TIL OG TILSYN MED CCP'ER
KAPITEL 1
Betingelser og procedurer for tilladelse til en CCP
Artikel 14
Tilladelse til en CCP
1. Agter en juridisk person, som er etableret i Unionen, at levere clearingydelser som en CCP, skal den søge om tilladelse hos den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor den er etableret (CCP’ens kompetente myndighed), efter proceduren i artikel 17.
2. Når der er meddelt tilladelse i overensstemmelse med artikel 17, gælder den for hele Unionens område.
3. Den i stk. 1 omhandlede tilladelse, meddeles kun til aktiviteter knyttet til clearing og skal præcisere hvilke tjenesteydelser eller aktiviteter, som den pågældende CCP har tilladelse til at levere eller udøve, herunder de klasser af finansielle instrumenter, som er omfattet af tilladelsen.
4. En CCP skal til enhver tid opfylde de for tilladelse nødvendige betingelser.
En CCP underretter hurtigst muligt de kompetente myndigheder om alle væsentlige ændringer, der påvirker betingelserne for tilladelsen.
5. Tilladelse som omhandlet i stk. 1 forhindrer ikke medlemsstaterne i at vedtage eller at fortsætte med at anvende yderligere krav til CCP'er etableret på deres område, herunder bestemte tilladelseskrav i henhold til direktiv 2006/48/EF.
Artikel 15
Udvidelse af aktiviteter og tjenesteydelser
1. En CCP, der ønsker at udvide sine forretningsaktiviteter med supplerende tjenesteydelser eller aktiviteter, der ikke er omfattet af den første tilladelse, indgiver en anmodning om udvidelse til CCP’ens kompetente myndighed. Leveringen af clearingydelser, for hvilke CCP'en ikke allerede har fået tilladelse, betragtes som en udvidelse af tilladelsen.
Udvidelsen af en tilladelse sker efter proceduren i artikel 17.
2. Ønsker en CCP at udvide deres forretningsaktiviteter til en anden medlemsstat end den, hvori den er etableret, underretter CCP’ens kompetente myndighed straks den kompetente myndighed i den anden medlemsstat.
Artikel 16
Kapitalkrav
1. En CCP skal have en permanent og separat startkapital på mindst 7,5 mio. EUR for at kunne opnå tilladelse i henhold til artikel 14.
2. En CCP's kapital - herunder tilbageholdt overskud og reserver - skal stå i et rimeligt forhold til den risiko, der hidrører fra CCP'ens aktiviteter. Den skal til enhver tid være tilstrækkelig til at sikre en velordnet afvikling eller omstrukturering af aktiviteterne over en passende periode og en passende beskyttelse mod kredit-, modparts- og markedsrisici, operationelle og juridiske risici samt forretningsrisici, der ikke allerede er omfattet af specifikke finansielle ressourcer, jf. artikel 41-44.
3. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder EBA, i tæt samarbejde med ESCB og efter høring af ESMA, udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som præciserer kravene til en CCP's kapital, tilbageholdt overskud og reserver, som omhandlet i stk. 2.
EBA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 30. september 2012.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1093/2010.
Artikel 17
Procedure for meddelelse eller nægtelse af tilladelse
1. Den ansøgende CCP indgiver en ansøgning om tilladelse til sin kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor den er etableret.
2. Den ansøgende CCP fremlægger alle de oplysninger, som er nødvendige, for at godtgøre for den kompetente myndighed, at den ansøgende CCP på tidspunktet for tilladelse har truffet alle nødvendige foranstaltninger til at opfylde de krav, der er fastlagt i denne forordning. Den kompetente myndighed fremsender straks alle oplysninger, der modtages fra den ansøgende CCP, til ESMA og det kollegium, som er omhandlet i artikel 18, stk. 1.
3. Senest 30 arbejdsdage efter modtagelsen af ansøgningen vurderer den kompetente myndighed, hvorvidt ansøgningen er fuldstændig. Hvis ansøgningen ikke er fuldstændig, fastsætter den kompetente myndighed en frist, inden for hvilken den ansøgende CCP skal stille supplerende oplysninger til rådighed. Når den kompetente myndighed har vurderet, at ansøgningen er fuldstændig, underretter den den ansøgende CCP og medlemmerne af det kollegium, der er oprettet i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, og ESMA herom.
4. Den kompetente myndighed meddeler kun tilladelse, hvis det på fyldestgørende vis godtgøres, at den ansøgende CCP opfylder alle de krav, der er fastsat i denne forordning, og at CCP'en er anmeldt som et system i henhold til direktiv 98/26/EF.
Den kompetente myndighed overvejer nøje den udtalelse, som kollegiet er nået til enighed om i overensstemmelse med artikel 19. Såfremt CCP'ens kompetente myndighed ikke er enig i en positiv udtalelse fra kollegiet, skal dens afgørelse indeholde den fulde begrundelse herfor og en redegørelse for enhver væsentlig afvigelse fra denne positive udtalelse.
CCP'en meddeles ikke tilladelse, hvis alle medlemmer af kollegiet, undtagen myndighederne i den medlemsstat, hvor CCP’en er etableret, ved gensidig aftale enes om en fælles udtalelse i medfør af artikel 19, stk. 1, om, at CCP'en ikke meddeles tilladelse. Denne udtalelse skal indeholde en skriftlig, fuldstændig og udførlig begrundelse for, hvorfor kollegiet mener, at de krav, der er fastsat i denne forordning eller i anden EU-ret ikke er opfyldt.
Er der ikke opnået enighed om en fælles udtalelse ved gensidig aftale, jf. tredje afsnit, og har et flertal på to tredjedele af kollegiet afgivet en negativ udtalelse, kan enhver af de berørte kompetente myndigheder inden for 30 kalenderdage efter vedtagelsen af denne negative udtalelse, på grundlag af et flertal på to tredjedele af kollegiet, henvise sagen til ESMA i overensstemmelse med artikel 19 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
Afgørelsen om henvisning skal indeholde en skriftlig, fuldstændig og udførlig begrundelse for, hvorfor de pågældende medlemmer af kollegiet mener, at de krav, der er fastlagt i denne forordning eller andre dele af EU-retten ikke er opfyldt. I dette tilfælde udsætter CCP'ens kompetente myndighed sin afgørelse om tilladelse og afventer en eventuel afgørelse om tilladelse, som ESMA kan træffe i henhold til artikel 19, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1095/2010. Den kompetente myndighed træffer sin afgørelse i overensstemmelse med ESMA's afgørelse. Sagen henvises ikke til ESMA efter udløbet af 30-dages-perioden som omhandlet i fjerde afsnit.
Hvis alle medlemmerne af kollegiet, undtagen myndighederne i den medlemsstat, hvor CCP'en er etableret, ved gensidig aftale når til enighed om en fælles udtalelse i henhold til artikel 19, stk. 1, om, at CCP'en ikke meddeles tilladelse, kan CCP’ens kompetente myndighed, henvise sagen til ESMA i overensstemmelse med artikel 19 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
Den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor CCP'en er etableret, fremsender afgørelsen til de øvrige berørte kompetente myndigheder.
5. ESMA handler i overensstemmelse med artikel 17 i forordning (EU) nr. 1095/2010, når CCP’ens kompetente myndighed ikke har anvendt bestemmelserne i denne forordning eller har anvendt dem på en måde, som synes at være i strid med EU-retten.
ESMA kan foretage en undersøgelse af den påståede overtrædelse eller manglende anvendelse af EU-retten efter anmodning fra et medlem af kollegiet eller på eget initiativ efter at have underrettet den kompetente myndighed.
6. Under udførelsen af deres opgaver må ingen af kollegiets medlemmer, direkte eller indirekte, diskriminere mod nogen medlemsstat eller gruppe af medlemsstater som hjemstedet for clearingydelser i en hvilken som helst valuta.
7. Senest seks måneder efter indgivelsen af en fuldstændig ansøgning giver den kompetente myndighed den ansøgende CCP skriftlig meddelelse om, hvorvidt tilladelse er meddelt eller nægtet, med en fuldstændig begrundelse herfor.
Artikel 18
Kollegium
1. Senest 30 kalenderdage efter indgivelsen af en fuldstændig ansøgning i overensstemmelse med artikel 17, opretter, styrer og leder CCP'ens kompetente myndighed et kollegium med henblik på at fremme udøvelsen af de opgaver, der er omhandlet i artikel 15, 17, 49, 51 og 54.
2. Kollegiet består af:
a)
ESMA
b)
CCP'ens kompetente myndighed
c)
de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for tilsynet med CCP'ens clearingmedlemmer, der er etableret i de tre medlemsstater med de samlet set største bidrag til CCP'ens misligholdelsesfond, som omhandlet i artikel 42, over en etårig periode
d)
de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for tilsynet med handelspladser, der serviceres af CCP'en
e)
de kompetente myndigheder, der fører tilsyn med CCP'er, med hvilke der er etableret interoperabilitetsordninger
f)
de kompetente myndigheder, der fører tilsyn med værdipapircentraler, som CCP'en er knyttet til
g)
de relevante medlemmer af ESCB, der er ansvarlige for overvågning af CCP'en, og de relevante medlemmer af ESCB, der er ansvarlige for overvågning af de CCP'er, med hvilke der er etableret interoperabilitetsordninger
h)
de centralbanker, der udsteder de for de clearede finansielle instrumenter mest relevante EU-valutaer.
3. Den kompetente myndighed i en medlemsstat, der ikke er medlem af kollegiet, kan anmode kollegiet om alle oplysninger, der er relevante for varetagelsen af dens tilsynsopgaver.
4. Kollegiet skal, uden at det berører kompetente myndigheders ansvar under denne forordning, sikre:
a)
udarbejdelsen af den i artikel 19 nævnte udtalelse
b)
udveksling af oplysninger, herunder anmodninger om oplysninger i henhold til artikel 84
c)
enighed om frivillige mandater blandt kollegiets medlemmer
d)
koordinering af tilsynsmæssige inspektionsprogrammer baseret på en risikovurdering af CCP'en, og
e)
fastsættelse af procedurer og beredskabsplaner til håndtering af akutte situationer som omhandlet i artikel 24.
5. Kollegiet etableres og drives på grundlag af en skriftlig aftale mellem alle dets medlemmer.
I denne aftale fastsættes de praktiske foranstaltninger for kollegiets drift, herunder de nærmere regler for afstemningsprocedurer som omhandlet i artikel 19, stk. 3, og eventuelt de opgaver, der kan overdrages til CCP'ens kompetente myndighed eller et andet medlem af kollegiet.
6. For at sikre, at kollegierne fungerer på en ensartet og sammenhængende måde i hele Unionen, udarbejder ESMA udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, der præciserer, under hvilke betingelser de i stk. 2, litra h), omhandlede EU-valutaer kan betragtes som de mest relevante, og detaljerne vedrørende de praktiske foranstaltninger, jf. stk. 5.
ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 30. september 2012.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 19
Kollegiets udtalelse
1. Senest fire måneder efter CCP'ens indgivelse af en fuldstændig ansøgning i overensstemmelse med artikel 17 foretager CCP'ens kompetente myndighed en risikovurdering af CCP'en og fremlægger en rapport for kollegiet.
Senest 30 kalenderdage efter modtagelsen og på grundlag af konklusionerne i denne rapport afgiver kollegiet en fælles udtalelse, der fastslår, hvorvidt den ansøgende CCP opfylder alle de krav, der er fastsat denne forordning.
Med forbehold af artikel 17, stk. 4, fjerde afsnit, og såfremt der ikke nås til enighed om en fælles udtalelse i overensstemmelse med andet afsnit, vedtager kollegiet inden for samme periode en flertalsudtalelse.
2. ESMA fremmer vedtagelsen af en fælles udtalelse i overensstemmelse med sin generelle koordinationsfunktion i henhold til artikel 31 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
3. En flertalsudtalelse fra kollegiet vedtages med simpelt flertal af dets medlemmer. For kollegier på op til og med 12 medlemmer har højst to kollegiemedlemmer fra samme medlemsstat stemmeret, og hvert stemmeberettiget medlem har én stemme. For kollegier over denne størrelse har højst tre medlemmer fra samme medlemsstat stemmeret, og hvert stemmeberettiget medlem har én stemme. ESMA har ikke stemmeret i forbindelse med kollegiets udtalelser.
Artikel 20
Tilbagetrækning af tilladelse
1. Med forbehold af artikel 22, stk. 3, trækker CCP'ens kompetente myndighed tilladelsen tilbage, hvis CCP'en:
a)
ikke har gjort brug af sin tilladelse i en periode på 12 måneder, udtrykkeligt giver afkald på tilladelsen eller ikke har leveret tjenesteydelser eller udøvet aktiviteter i de forudgående seks måneder
b)
har opnået tilladelse på grundlag af urigtige erklæringer eller på anden uretmæssig vis
c)
ikke længere opfylder de betingelser, hvorpå tilladelsen blev meddelt, og ikke har truffet den afhjælpende foranstaltning, som CCP'ens kompetente myndighed har anmodet om, inden for en given frist
d)
har gjort sig skyldig i alvorlig og systematisk overtrædelse af de krav, der er fastsat i denne forordning.
2. Hvis CCP'ens kompetente myndighed finder, at et af de i stk. 1 nævnte forhold er til stede, underretter den inden fem arbejdsdage ESMA og medlemmerne af kollegiet herom.
3. CCP'ens kompetente myndighed hører medlemmerne af kollegiet om nødvendigheden af at trække CCP'ens tilladelse tilbage, medmindre en afgørelse er uopsættelig.
4. Ethvert medlem af kollegiet kan til enhver tid anmode om, at CCP'ens kompetente myndighed undersøger, hvorvidt CCP'en fortsat opfylder de betingelser, hvorpå tilladelsen blev meddelt.
5. CCP'ens kompetente myndighed kan begrænse tilbagetrækningen af tilladelse til en bestemt tjenesteydelse, aktivitet eller klasse af finansielle instrumenter.
6. CCP'ens kompetente myndighed sender ESMA og medlemmerne af kollegiet sin fuldt begrundede afgørelse, der tager højde for forbehold fra medlemmerne af kollegiet.
7. Afgørelsen om tilbagetrækning af tilladelsen får virkning i hele Unionen.
Artikel 21
Revision og evaluering
1. Uden at dette berører kollegiets rolle, foretager de i artikel 22 omhandlede kompetente myndigheder en revision af de ordninger, strategier, procedurer og mekanismer, som CCP'er har gennemført for at kunne opfylde denne forordning og evaluerer de risici, som CCP'er er eller kan være udsat for.
2. Den i stk. 1, omhandlede revision og evaluering, dækker alle de krav til CCP'er, der er fastsat i denne forordning.
3. De kompetente myndigheder fastlægger hyppigheden og omfanget af den revision og evaluering, der er omhandlet i stk. 1, under hensyntagen til størrelsen, den systemiske betydning, arten, omfanget og kompleksiteten af de berørte CCP'ers aktiviteter. Revisionen og evalueringen foretages mindst én gang om året.
CCP'er er underlagt kontrolbesøg på stedet.
4. De kompetente myndigheder underretter regelmæssigt og mindst én gang om året kollegiet om resultaterne af revisionen og evalueringen som omhandlet i stk. 1, herunder eventuelle afhjælpende foranstaltninger eller sanktioner.
5. De kompetente myndigheder kræver, at CCP'er, der ikke opfylder de krav, der fastsat i denne forordning, på et tidligt stadium træffer de nødvendige foranstaltninger eller tager de nødvendige skridt for at afhjælpe situationen.
6. ESMA udfylder en koordinerende rolle mellem de kompetente myndigheder og på tværs af kollegierne med henblik på at opbygge en fælles tilsynskultur og sammenhængende tilsynspraksisser, sikre ensartede procedurer og overensstemmende tilgange og styrke ensartetheden af tilsynsresultaterne.
Med henblik på første afsnit skal ESMA mindst én gang årligt:
a)
foretage en fagfællesbedømmelse af alle de kompetente myndigheders tilsynsaktiviteter i forbindelse med tilladelsen af og tilsynet med CCP'er i overensstemmelse med artikel 30 i forordning (EU) nr. 1095/2010, og
b)
igangsætte og koordinere vurderinger i hele Unionen af CCP'ernes modstandsdygtighed over for ugunstige markedsudviklinger i overensstemmelse med artikel 32, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1095/2010.
Når en vurdering omhandlet i andet afsnit, litra b), afdækker manglende modstandsdygtighed hos en eller flere CCP’er, udarbejder ESMA de nødvendige henstillinger i henhold til artikel 16 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
KAPITEL 2
Tilsyn med og overvågning af CCP'er
Artikel 22
Den kompetente myndighed
1. Hver medlemsstat udpeger den kompetente myndighed, der skal være ansvarlig for at udføre de i denne forordning fastsatte opgaver med hensyn til tilladelse til og tilsyn med CCP'er, der er etableret på dens område, og underretter Kommissionen og ESMA herom.
Hvis en medlemsstat udpeger mere end én kompetent myndighed, skal den tydeligt fastsætte de forskellige myndigheders rolle og udpege én bestemt myndighed til at være ansvarlig for at koordinere samarbejdet og udvekslingen af oplysninger med Kommissionen, ESMA, andre medlemsstaters kompetente myndigheder, EBA og de relevante medlemmer af ESCB i henhold til artikel 23, 24, 83 og 84.
2. Hver medlemsstat sikrer, at den kompetente myndighed tillægges alle de tilsyns- og undersøgelsesbeføjelser, der er nødvendige for, at den kan udøve sit hverv.
3. Hver medlemsstat sikrer, at der kan træffes passende administrative foranstaltninger, i overensstemmelse med national lovgivning, over for fysiske eller juridiske personer, der er ansvarlige for manglende overholdelse af denne forordning.
Disse foranstaltninger skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen, have afskrækkende virkning og kan omfatte anmodninger om afhjælpende foranstaltninger inden for en fastlagt tidsramme.
4. ESMA offentliggør på sit websted en liste over de kompetente myndigheder udpeget efter stk. 1.
KAPITEL 3
Samarbejde
Artikel 23
Samarbejde mellem myndigheder
1. De kompetente myndigheder indgår i et tæt samarbejde med hinanden, med ESMA og, om nødvendigt, med ESCB.
2. De kompetente myndigheder tager ved udførelsen af deres generelle opgaver behørigt hensyn til de potentielle virkninger, som deres beslutninger kan have på stabiliteten af det finansielle system i alle andre berørte medlemsstater, og navnlig i akutte situationer som omhandlet i artikel 24, på grundlag af de oplysninger, der er til rådighed på det relevante tidspunkt.
Artikel 24
Akutte situationer
CCP'ens kompetente myndighed eller enhver anden myndighed underretter hurtigst muligt ESMA, kollegiet, de relevante medlemmer af ESCB og andre relevante myndigheder om enhver akut situation vedrørende en CCP, herunder udviklingen i de finansielle markeder, der kan have en negativ indvirkning på markedets likviditet og det finansielle systems stabilitet i en af de medlemsstater, hvor CCP'en eller et af dens clearingmedlemmer er etableret.
KAPITEL 4
Forbindelser med tredjelande
Artikel 25
Anerkendelse af en CCP fra et tredjeland
1. En CCP, der er etableret i et tredjeland, kan kun levere clearingydelser til clearingmedlemmer eller handelspladser, der er etableret i Unionen, hvis CCP'en er anerkendt af ESMA.
2. ESMA kan efter høring af de i stk. 3 omhandlede myndigheder anerkende en CCP etableret i et tredjeland, som har anmodet om anerkendelse med henblik på at kunne levere visse clearingydelser eller udøve visse clearingaktiviteter, såfremt:
a)
Kommissionen har vedtaget en gennemførelsesretsakt i overensstemmelse med stk. 6
b)
CCP'en har tilladelse i det pågældende tredjeland og er underlagt et effektivt tilsyn og håndhævelse, der sikrer fuld overensstemmelse med de gældende tilsynskrav i det pågældende tredjeland
c)
der er indgået samarbejdsordninger i henhold til stk. 7
d)
CCP’en er etableret eller meddelt tilladelse i et tredjeland, der anses for at have systemer til bekæmpelse af hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme, som svarer til Unionens, i overensstemmelse med de kriterier for tredjelandsækvivalens der er fastsat efter fælles overenskomst mellem medlemsstaterne i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF af 26. oktober 2005 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvaskning af penge og finansiering af terrorisme (29).
3. I forbindelse med vurderingen af, om betingelserne i stk. 2 er opfyldt, hører ESMA:
a)
den kompetente myndighed i en medlemsstat, hvor CCP'en leverer eller agter at levere clearingydelser, og som er valgt af CCP'en
b)
de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for tilsynet med CCP'ens clearingmedlemmer, som er etableret i de tre medlemsstater, der yder, eller som CCP'en forventer vil yde de samlet set største bidrag til CCP'ens misligholdelsesfond som omhandlet i artikel 42 over en etårig periode
c)
de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for tilsynet med handelspladser i Unionen, som serviceres eller skal serviceres af CCP'en
d)
de kompetente myndigheder, der fører tilsyn med CCP'er, som er etableret i Unionen, med hvilke der er etableret interoperabilitetsordninger
e)
de relevante medlemmer af ESCB i de medlemsstater, hvor CCP'en leverer eller agter at levere clearingydelser, og de relevante medlemmer af ESCB med ansvar for overvågning af CCP'er, med hvilke der er etableret interoperabilitetsordninger
f)
de centralbanker, der udsteder de mest relevante EU-valutaer for de finansielle instrumenter, der er clearet eller skal cleares.
4. Den i stk. 1 omhandlede CCP indgiver sin ansøgning til ESMA.
Den ansøgende CCP giver ESMA alle de oplysninger, der er nødvendige med henblik på dens anerkendelse. Senest 30 arbejdsdage efter modtagelsen vurderer ESMA, hvorvidt ansøgningen er fuldstændig. Hvis ansøgningen ikke er fuldstændig, fastsætter ESMA en frist, inden for hvilken den ansøgende CCP skal fremlægge supplerende oplysninger.
Afgørelsen om anerkendelse baseres på de i stk. 2 fastsatte betingelser og skal være uafhængig af en eventuel vurdering, der danner grundlag for afgørelsen om ækvivalens som omhandlet i artikel 13, stk. 3.
ESMA hører de i stk. 3 omhandlede myndigheder og enheder, før den træffer sin afgørelse.
ESMA giver senest 180 arbejdsdage efter indgivelsen af en fuldstændig ansøgning den ansøgende CCP skriftlig meddelelse om, hvorvidt anerkendelsen er meddelt eller nægtet, med en fuldstændig begrundelse herfor.
ESMA offentliggør på sit websted en liste over de CCP'er, der er anerkendt i henhold til denne forordning.
5. ESMA foretager efter høring af de i stk. 3 omhandlede myndigheder og enheder en revision af anerkendelsen af den CCP, der er etableret i et tredjeland, når den pågældende CCP har udvidet omfanget af sine aktiviteter og tjenesteydelser i Unionen. Revisionen foretages i overensstemmelse med stk. 2, 3 og 4. ESMA kan trække anerkendelsen af den pågældende CCP tilbage, hvis betingelserne i stk. 2 ikke længere er opfyldt, og under samme omstændigheder som dem, der er beskrevet i artikel 20.
6. Kommissionen kan vedtage en gennemførelsesretsakt i henhold til artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011, hvori det konstateres, at et tredjelands retlige og tilsynsmæssige rammer sikrer, at CCP'er, der er meddelt tilladelse i det pågældende tredjeland, opfylder retligt bindende krav, som er ækvivalente med de krav, der er fastsat i afsnit IV i denne forordning, at disse CCP'er til enhver tid er underlagt effektivt tilsyn og håndhævelse i det pågældende tredjeland, og at de retlige rammer i det pågældende tredjeland indeholder et effektivt ækvivalent system for anerkendelse af CCP'er, der har tilladelse i henhold til det retlige system i tredjelande.
7. ESMA etablerer samarbejdsordninger med de relevante kompetente myndigheder i tredjelande, hvis retlige og tilsynsmæssige rammer er blevet anerkendt som værende ækvivalente med denne forordning i henhold til stk. 6. Aftalerne præciserer som et minimum:
a)
mekanismen for udveksling af oplysninger mellem ESMA og de kompetente myndigheder i de berørte tredjelande, herunder adgang til alle oplysninger, som ESMA har anmodet om vedrørende CCP'er, der har tilladelse i tredjelande
b)
mekanismen for øjeblikkelig underretning af ESMA, når en kompetent myndighed i et tredjeland skønner, at en CCP, som den fører tilsyn med, overtræder betingelserne for dens tilladelse eller anden lovgivning, som den er underlagt
c)
mekanismen for øjeblikkelig underretning af ESMA fra den kompetente myndighed i et tredjeland, når en CCP, som den fører tilsyn med, har fået ret til at levere clearingydelser til clearingmedlemmer eller kunder, der er etableret i Unionen
d)
procedurerne for koordination af tilsynsaktiviteterne, herunder i givet fald kontrolbesøg på stedet.
8. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, der præciserer, hvilke oplysninger den ansøgende CCP skal give ESMA i sin ansøgning om anerkendelse.
ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 30. september 2012.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
AFSNIT IV
KRAV TIL CCP'ER
KAPITEL 1
Organisatoriske krav
Artikel 26
Almindelige bestemmelser
1. En CCP skal have solide forvaltningsordninger, hvilket omfatter en klar organisatorisk struktur med en veldefineret, gennemskuelig og konsekvent ansvarsfordeling og effektive procedurer til at identificere, styre, overvåge og indberette de risici, som den er eller kan blive udsat for, samt hensigtsmæssige interne kontrolmekanismer, herunder solide administrative og regnskabsmæssige procedurer.
2. En CCP opstiller regler og procedurer, som er tilstrækkeligt effektive til at sikre, at denne forordning overholdes, herunder at dens ledere og ansatte overholder alle bestemmelser i denne forordning.
3. En CCP opretholder og anvender en sådan organisatorisk struktur, som er nødvendig til at sikre kontinuitet og regelmæssighed i leveringen af dens tjenesteydelser og udøvelsen af dens aktiviteter. Den anvender med henblik herpå hensigtsmæssige og forholdsmæssigt afpassede systemer, ressourcer og procedurer.
4. En CCP holder indberetningsvejene for risikostyring og for dens øvrige drift klart adskilt.
5. En CCP opstiller, gennemfører og opretholder en lønpolitik, der fremmer en sund og effektiv risikostyring, og som ikke skaber incitamenter til en lempelse af risikostandarderne.
6. En CCP opretholder passende informationsteknologiske systemer til at kunne håndtere kompleksiteten, forskelligartetheden og typen af tjenesteydelser, der leveres, og aktiviteter, der udføres, for således at sikre et højt sikkerhedsniveau og beskytte opbevarede oplysningernes integritet og fortrolighed.
7. En CCP offentliggør vederlagsfrit dens forvaltningsordning, forretningsbestemmelser samt dens adgangskriterier for clearingmedlemskab.
8. En CCP skal underlægges hyppig og uafhængig revision. Resultaterne af disse revisioner fremlægges for bestyrelsen og stilles til rådighed for den kompetente myndighed.
9. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA efter høring af medlemmerne af ESCB udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som præciserer de elementer, som forretningsbestemmelserne og forvaltningsordningen som omhandlet i stk. 1-8 mindst skal omfatte.
ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 30. september 2012.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 27
Øverste ledelse og bestyrelse
1. En CCP's øverste ledelse skal have et tilstrækkeligt godt omdømme og en tilstrækkelig erfaring til at sikre en sund og forsigtig ledelse af CCP'en.
2. En CCP skal have en bestyrelse. Mindst en tredjedel, dog ikke mindre end to, af medlemmerne af denne bestyrelse skal være uafhængige. Repræsentanter for clearingmedlemmernes kunder indbydes til bestyrelsesmøderne, når der behandles spørgsmål af relevans for artikel 38 og 39. Godtgørelsen til de uafhængige medlemmer og andre medlemmer af bestyrelsen, som ikke indgår i ledelsen, må ikke stå i forhold til CCP'ens driftsresultat.
Medlemmerne af en CCP's bestyrelse, herunder de uafhængige medlemmer, skal have et tilstrækkeligt godt omdømme og en tilstrækkelig erfaring inden for finansielle tjenesteydelser, risikostyring og clearingydelser.
3. En CCP skal på entydig vis fastlægge bestyrelsens opgaver og ansvarsområder samt stille referatet af bestyrelsesmøderne til rådighed for den kompetente myndighed og revisorerne.
Artikel 28
Risikoudvalg
1. En CCP nedsætter et risikoudvalg bestående af repræsentanter for dens clearingmedlemmer og uafhængige bestyrelsesmedlemmer samt repræsentanter for dens kunder. Risikoudvalget kan opfordre CCP'ens ansatte og eksterne uafhængige eksperter til at deltage i risikoudvalgets møder uden stemmeret. Kompetente myndigheder kan anmode om at deltage i risikoudvalgets møder uden stemmeret og om at blive behørigt orienteret om risikoudvalgets aktiviteter og afgørelser. Risikoudvalgets anbefalinger skal være uafhængige fra enhver direkte indflydelse fra CCP'ens ledelse. Ingen af repræsentantgrupperne må råde over et flertal i risikoudvalget.
2. En CCP fastsætter på entydig vis mandatet, forvaltningsordningen til sikring af uafhængighed, arbejdsgangen og adgangskravene for risikoudvalgets medlemmer, samt hvorledes de vælges. Forvaltningsordningen skal være offentlig tilgængelig og skal som minimum fastsætte, at risikoudvalgets formand skal være et uafhængigt bestyrelsesmedlem, at det rapporterer direkte til bestyrelsen, og at det afholder regelmæssige møder.
3. Risikoudvalget giver anbefaling til bestyrelsen om enhver ordning, der kan påvirke CCP'ens risikostyring, som f.eks. en væsentlig ændring af dens risikomodel, procedurerne i tilfælde af misligholdelse, kriterierne for accept af clearingmedlemmer eller clearingen af nye klasser af instrumenter eller outsourcing af funktioner. Risikoudvalgets anbefalinger er ikke nødvendige i forbindelse med CCP'ens daglige drift. Der skal gøres en rimelig indsats for at konsultere risikoudvalget om udviklinger der påvirker risikostyringen i akutte situationer.
4. Med forbehold af de kompetente myndigheders ret til at blive behørigt underrettet, er risikoudvalgets medlemmer underlagt tavshedspligt. Konstaterer risikoudvalgets formand, at et medlem har en faktisk eller potentiel interessekonflikt vedrørende et bestemt emne, har det pågældende medlem ikke stemmeret om dette emne.
5. En CCP underretter straks den kompetente myndighed om enhver afgørelse, hvor bestyrelsen beslutter ikke at følge risikoudvalgets anbefaling.
Artikel 29
Opbevaring af optegnelser
1. En CCP opbevarer i en periode på mindst ti år alle optegnelser om de tjenesteydelser, der leveres, og aktiviteter, der udføres, for således at give den kompetente myndighed mulighed for at kontrollere, at CCP’en overholder denne forordning.
2. En CCP opbevarer i en periode på mindst ti år efter en aftales ophævelse alle oplysninger om alle aftaler, som den har behandlet. Disse oplysninger skal som et minimum gøre det muligt at identificere en transaktions oprindelige vilkår, inden CCP'ens clearing.
3. En CCP'er stiller på anmodning de i stk. 1 og 2 omhandlede optegnelser og oplysninger samt alle oplysninger om de clearede aftalers positioner, uanset på hvilken handelsplads transaktionerne blev gennemført, til rådighed for den kompetente myndighed, for ESMA og for de relevante medlemmer af ESCB.
4. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som præciserer de i stk. 1 og 3 omhandlede optegnelser og oplysninger, der skal opbevares.
ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 30. september 2012.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
5. For at sikre ensartede betingelser for anvendelse af stk. 1 og 2 udarbejder ESMA udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som præciserer, i hvilken form optegnelserne og oplysningerne skal opbevares.
ESMA forelægger disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 30. september 2012.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 30
Kapitalejere og deltagere med en kvalificeret andel
1. Den kompetente myndighed meddeler ikke en CCP tilladelse, medmindre den har fået oplyst identiteten på de kapitalejere eller deltagere, som, uanset om det er direkte eller indirekte, i form af fysiske eller juridiske personer, har en kvalificeret andel, samt størrelsen heraf.
2. Den kompetente myndighed nægter at meddele tilladelse til en CCP, hvis den under hensyn til behovet for at sikre en sund og forsigtig ledelse af CCP'en ikke er overbevist om, at kapitalejerne eller deltagerne med en kvalificeret andel er egnede.
3. Består der snævre forbindelser mellem CCP'en og andre fysiske eller juridiske personer, meddeler den kompetente myndighed alene tilladelse, hvis disse forbindelser ikke forhindrer den kompetente myndighed i effektivt at udøve sit tilsynshverv.
4. Udøver de i stk. 1 omhandlede personer deres indflydelse på en måde, der vil kunne hindre en sund og forsigtig ledelse af CCP'en, træffer den kompetente myndighed de fornødne foranstaltninger til at bringe denne situation til ophør, hvilket kan indebære en tilbagetrækning af CCP'ens tilladelse.
5. Den kompetente myndighed nægter at meddele tilladelse, hvis de love, retsforskrifter eller administrative bestemmelser i et tredjeland, som gælder for en eller flere fysiske eller juridiske personer, som CCP'en har snævre forbindelser til, eller hvis vanskeligheder med at håndhæve disse love, retsforskrifter eller administrative bestemmelser forhindrer den kompetente myndighed i effektivt at udøve sit tilsynshverv.
Artikel 31
Oplysninger til de kompetente myndigheder
1. En CCP underretter dens kompetente myndighed om eventuelle ændringer i dens ledelse og forelægger alle oplysninger, der er nødvendige for at vurdere overholdelsen af artikel 27, stk. 1, og artikel 27 stk. 2, andet afsnit.
Er et bestyrelsesmedlems adfærd af en karakter, der kan modvirke en sund og forsigtig ledelse af CCP'en, træffer den kompetente myndighed de fornødne foranstaltninger, herunder eventuelt at fjerne det pågældende medlem fra bestyrelsen.
2. Enhver fysisk eller juridisk person eller sådanne personer, som handler samlet (»den påtænkte erhverver«), der har besluttet direkte eller indirekte at erhverve en kvalificeret andel i en CCP eller direkte eller indirekte yderligere at forøge sådan en kvalificeret andel i en CCP med det resultat, at denne persons andel af stemmerettigheder eller kapitalandele derved når op på eller overstiger 10 %, 20 %, 30 % eller 50 %, eller at CCP'en derved bliver denne persons datterselskab, (»den påtænkte erhvervelse«), skal forinden skriftligt underrette den kompetente myndighed for den CCP, hvori de søger at erhverve eller forøge en kvalificeret andel, med angivelse om størrelsen af den kapitalandel, der derefter besiddes, og de relevante oplysninger, der er omhandlet i artikel 32, stk. 4.
Enhver fysisk eller juridisk person, der har besluttet direkte eller indirekte at opgive sin kvalificerede andel i en CCP (»den påtænkte sælger«), skal forinden skriftligt underrette den kompetente myndighed herom med angivelse af størrelsen af denne deltagelse. En sådan person skal ligeledes underrette den kompetente myndighed om sin beslutning om at formindske sin kvalificerede andel så meget, at andelen af stemmerettigheder eller kapitalandele derved når ned under en tærskel på 10 %, 20 %, 30 % eller 50 %, eller så meget, at CCP'en derved ophører med at være denne persons datterselskab.
Den kompetente myndighed anerkender straks, og under alle omstændigheder senest to arbejdsdage efter modtagelsen af den i dette stykke omhandlede underretning og de i stk. 3 omhandlede oplysninger, skriftligt modtagelsen heraf over for den påtænkte erhverver eller sælger.
Den kompetente myndighed har en frist på højst 60 arbejdsdage fra datoen for den skriftlige anerkendelse af modtagelsen af underretningen og alle de dokumenter, som kræves vedlagt underretningen på grundlag af listen i artikel 32, stk. 4 (»vurderingsperioden«), til at foretage den i artikel 32, stk. 1, omhandlede vurdering (»vurderingen«).
Den kompetente myndighed underretter, samtidig med anerkendelsen af modtagelsen, den påtænkte erhverver eller sælger om den dato, hvor vurderingsperioden udløber.
3. Den kompetente myndighed kan om nødvendigt i løbet af vurderingsperioden, men ikke senere end på den 50. arbejdsdag i vurderingsperioden, anmode om yderligere oplysninger, der er nødvendige for at afslutte vurderingen. Denne anmodning skal fremsættes skriftligt og præcisere, hvilke supplerende oplysninger der er behov for.
Vurderingsperioden afbrydes i perioden mellem den kompetente myndigheds anmodning om oplysninger og modtagelsen af svar herpå fra den påtænkte erhverver. Afbrydelsen må ikke overstige 20 arbejdsdage. Den kompetente myndighed kan efter eget skøn fremsætte yderligere anmodninger med henblik på at supplere eller præcisere oplysningerne, men dette må ikke medføre en afbrydelse af vurderingsperioden.
4. Den kompetente myndighed kan forlænge afbrydelsen som omhandlet i stk. 3, andet afsnit, i indtil 30 arbejdsdage, hvis den påtænkte erhverver eller sælger er:
a)
etableret eller omfattet af lovgivning uden for Unionen
b)
en fysisk eller juridisk person, som ikke er underlagt tilsyn i medfør af denne forordning eller direktiv 73/239/EØF, Rådets direktiv 92/49/EØF af 18. juni 1992 om samordning af love og administrative bestemmelser vedrørende direkte forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring (30) eller direktiv 2002/83/EF, 2003/41/EF, 2004/39/EF, 2005/68/EF, 2006/48/EF, 2009/65/EF eller 2011/61/EU.
5. Beslutter den kompetente myndighed efter afslutningen af vurderingen at gøre indsigelse mod den påtænkte erhvervelse, skal den inden for en frist på to arbejdsdage og uden at overskride vurderingsperioden underrette den påtænkte erhverver skriftligt herom og angive begrundelsen for denne beslutning. Den kompetente myndighed underretter kollegiet som omhandlet i artikel 18 herom. Med forbehold af national ret kan en passende begrundelse for denne beslutning gøres offentlig tilgængelig på den påtænkte erhververs anmodning. Medlemsstater kan dog tillade, at den kompetente myndighed offentliggør en sådan begrundelse, uden at den påtænkte erhverver har anmodet herom.
6. Gør den kompetente myndighed ikke i løbet af vurderingsperioden indsigelse mod den påtænkte erhvervelse, anses den for at være godkendt.
7. Den kompetente myndighed kan fastsætte en maksimumsperiode for afslutningen af den påtænkte erhvervelse og om nødvendigt forlænge denne.
8. Medlemsstaterne må ikke indføre krav om underretning af de kompetente myndigheder eller de kompetente myndigheders godkendelse vedrørende direkte eller indirekte erhvervelse af stemmerettigheder eller kapitalandele, der er strengere end kravene i denne forordning.
Artikel 32
Vurdering
1. Ved vurderingen af den i artikel 31, stk. 2, omhandlede underretning og de i artikel 31, stk. 3, omhandlede oplysninger vurderer den kompetente myndighed for at sikre en forsvarlig og forsigtig forvaltning af den CCP, hvori der påtænkes en erhvervelse, og under hensyntagen til den påtænkte erhververs sandsynlige indflydelse på CCP'en, den påtænkte erhververs egnethed og den påtænkte erhvervelses finansielle sundhed i forhold til alle følgende:
a)
den påtænkte erhververs omdømme og finansielle soliditet
b)
omdømmet og erfaringen hos enhver person, som vil lede CCP'en som følge af den påtænkte erhvervelse
c)
hvorvidt CCP'en vil kunne overholde og fortsætte med at overholde denne forordning
d)
om der er rimelige grunde til i forbindelse med den påtænkte erhvervelse at formode, at hvidvaskning af penge eller finansiering af terrorisme, jf. artikel 1 i direktiv 2005/60/EF forekommer eller forsøges eller er forekommet eller er blevet forsøgt, eller at den påtænkte erhvervelse vil kunne øge risikoen herfor.
Ved vurderingen af den påtænkte erhververs finansielle soliditet er den kompetente myndighed særlig opmærksom på den type forretninger, der udøves eller påtænkes udøvet i den CCP, hvori erhvervelsen påtænkes.
Ved vurderingen af CCP'ens evne til at overholde denne forordning er den kompetente myndighed særlig opmærksom på, om den koncern, som CCP'en kommer til at indgå i, har en struktur, der gør det muligt at gennemføre et effektivt tilsyn og en effektiv udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder samt at fastslå, hvordan ansvaret skal fordeles mellem de kompetente myndigheder.
2. De kompetente myndigheder må kun gøre indsigelse mod den påtænkte erhvervelse, hvis der er rimelige grunde dertil på baggrund af kriterierne i stk. 1, eller hvis de af den påtænkte erhverver afgivne oplysninger er ufuldstændige.
3. Medlemsstaterne må hverken pålægge forhåndsbetingelser vedrørende størrelsen af den kapitalandel, der skal erhverves, eller tillade deres kompetente myndigheder at vurdere den påtænkte erhvervelse ud fra markedets økonomiske behov.
4. Medlemsstaterne offentliggør en liste, der præciserer de oplysninger, der er nødvendige for at foretage vurderingen, og som skal stilles til rådighed for de kompetente myndigheder på tidspunktet for den underretning, der er omhandlet i artikel 31, stk. 2. De påkrævede oplysninger skal stå i rimeligt forhold til og skal være afpasset efter karakteren af den påtænkte erhverver og den påtænkte erhvervelse. Medlemsstaterne må ikke forlange oplysninger, som ikke er relevante for en tilsynsmæssig vurdering.
5. Har den kompetente myndighed modtaget underretning om to eller flere påtænkte erhvervelser eller forøgelser af kvalificerede deltagelser i den samme CCP, skal den uanset artikel 31, stk. 2, 3 og 4, behandle alle de påtænkte erhververe på ikke-diskriminerende vis.
6. De relevante kompetente myndigheder samarbejder tæt med hinanden ved foretagelse af vurderingen, hvis den påtænkte erhverver er en af følgende:
a)
en anden CCP, et kreditinstitut, et livsforsikringsselskab, et forsikringsselskab, et genforsikringsselskab, et investeringsselskab, en markedsoperatør, en operatør af et værdipapirafviklingssystem, et administrationsselskab for et investeringsinstitut eller en forvalter af alternative investeringsfonde (FAIF), der er godkendt i en anden medlemsstat
b)
moderselskabet for en anden CCP, et kreditinstitut, et livsforsikringsselskab, et forsikringsselskab, et genforsikringsselskab, et investeringsselskab, en markedsoperatør, en operatør af et værdipapirafviklingssystem, et administrationsselskab for et investeringsinstitut eller en forvalter af alternative investeringsfonde (FAIF), der er godkendt i en anden medlemsstat
c)
en fysisk eller juridisk person, der kontrollerer en anden CCP, et kreditinstitut, et livsforsikringsselskab, et forsikringsselskab, et genforsikringsselskab, et investeringsselskab, en markedsoperatør, en operatør af et værdipapirafviklingssystem, et administrationsselskab for et investeringsinstitut eller en forvalter af alternative investeringsfonde (FAIF), der er godkendt i en anden medlemsstat.
7. De kompetente myndigheder giver hurtigst muligt hinanden alle oplysninger, som er væsentlige eller relevante for vurderingen. De kompetente myndigheder videregiver efter anmodning alle relevante oplysninger til hinanden og videregiver på eget initiativ alle væsentlige oplysninger. En beslutning truffet af den kompetente myndighed, der har meddelt tilladelse til den CCP, hvori erhvervelsen påtænkes, skal anføre ethvert synspunkt eller forbehold, som den kompetente myndighed, der er ansvarlig for den påtænkte erhverver, har givet udtryk for.
Artikel 33
Interessekonflikter
1. En CCP opretholder og anvender til stadighed effektive og skriftlige organisatoriske og administrative retningslinjer med henblik på at identificere og forvalte potentielle interessekonflikter mellem sig selv, herunder dens ledelse, personale eller enhver anden person med direkte eller indirekte kontrol eller snævre forbindelser, og dens clearingmedlemmer eller deres kunder, som CCP’en kender til. Den opretholder og gennemfører passende procedurer med sigte på at løse eventuelle interessekonflikter.
2. Er de organisatoriske eller administrative retningslinjer, der er indført af en CCP for at håndtere interessekonflikter, ikke tilstrækkelige til med rimelig sikkerhed at sikre, at risikoen for at skade clearingmedlemmers eller kunders interesser undgås, skal CCP'en klart oplyse clearingmedlemmet om interessekonflikternes generelle karakter eller om kilderne til interessekonflikterne, før den påtager sig nye transaktioner fra dette clearingmedlem. Har CCP'en kendskab til kunden, underretter CCP'en kunden og det clearingmedlem, hvis kunde er berørt.
3. Er CCP'en et moder- eller datterselskab, tages der i de skriftlige retningslinjer ligeledes hensyn til ethvert forhold, som CCP'en er eller burde være bekendt med, og som kan give anledning til en interessekonflikt som følge af strukturen og forretningsaktiviteter i andre selskaber, til hvem den har et moder- eller datterselskabsforhold.
4. De skriftlige retningslinjer, der fastsættes i henhold til stk. 1, skal indeholde følgende:
a)
de forhold, der udgør eller kan give anledning til en interessekonflikt, som medfører en væsentlig risiko for, at en eller flere clearingmedlemmers eller kunders interesser skades
b)
de procedurer, der skal følges, og de foranstaltninger, der skal træffes, for at håndtere sådanne konflikter.
5. En CCP skal træffe alle rimelige foranstaltninger med henblik på at forebygge misbrug af de oplysninger, den opbevarer i sine systemer, og forhindre brug af nævnte oplysninger til andre forretningsaktiviteter. En fysisk person, som har snævre forbindelser til en CCP, eller en juridisk person, som har et moder- eller datterselskabsforhold til en CCP, må ikke anvende fortrolige oplysninger, som er registreret i CCP'en til forretningsmæssige formål, uden forudgående skriftligt samtykke fra den kunde, som disse fortrolige oplysninger tilhører.
Artikel 34
Forretningskontinuitet
1. En CCP udarbejder, gennemfører og opretholder en passende forretningskontinuitetsplan og en katastrofeberedskabsplan, som har til formål at beskytte dens funktioner, sikre rettidig genopretning af transaktioner og opfyldelse af CCP'ens forpligtelser. En sådan plan skal mindst give mulighed for at genoptage alle transaktioner fra det tidspunkt, hvor de blev afbrudt, for at give den berørte CCP mulighed for at opretholde driftssikkerheden og gennemføre afvikling på den planlagte dato.
2. En CCP etablerer, gennemfører og opretholder en passende procedure, der sikrer rettidig og korrekt afvikling eller overførsel af kundernes og clearingmedlemmernes aktiver og positioner i tilfælde af tilbagetrækning af tilladelsen i medfør af en afgørelse i henhold til artikel 20.
3. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA efter høring af medlemmerne af ESCB udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, der præciserer de elementer og krav, som forretningskontinuitetspolitikken og katastrofeberedskabsplanen mindst skal indeholde.
ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 30. september 2012.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 35
Outsourcing
1. En CCP, der outsourcer operationelle funktioner, tjenesteydelser eller aktiviteter, har fortsat det fulde ansvar for opfyldelsen af dens forpligtelser i henhold til denne forordning og skal til enhver tid sikre, at:
a)
outsourcing ikke medfører overdragelse af dens ansvar
b)
der ikke sker ændringer i forholdet mellem CCP'en og dens clearingmedlemmer eller eventuelt deres kunder eller ændringer af de forpligtelser, som CCP'en har over for dens clearingmedlemmer eller eventuelt deres kunder
c)
de betingelser, på grundlag af hvilke CCP'en har fået tilladelse ikke reelt ændres
d)
outsourcing ikke forhindrer udøvelsen af tilsyns- og overvågningsfunktioner, herunder adgang på stedet for at erhverve eventuelle relevante oplysninger, der er nødvendige for opfyldelsen af disse mandater
e)
outsourcing ikke medfører, at CCP'en ikke længere har adgang til de nødvendige systemer og kontrolforanstaltninger til at styre de risici, den er udsat for
f)
tjenesteyderen gennemfører krav om forretningskontinuitet, der svarer til de krav, som CCP'en skal opfylde i henhold til denne forordning
g)
CCP'en bevarer den nødvendige ekspertise og de nødvendige ressourcer til at vurdere kvaliteten af de tjenesteydelser, der leveres, og tjenesteyderens organisatoriske og kapitalmæssige egnethed og til at føre tilsyn med de outsourcede funktioner effektivt og styre de risici, der er forbundet med outsourcingen, og løbende fører tilsyn med disse funktioner og styrer disse risici
h)
CCP'en har direkte adgang til de relevante oplysninger om de outsourcede funktioner
i)
tjenesteyderen arbejder sammen med den kompetente myndighed i forbindelse med de outsourcede aktiviteter
j)
tjenesteyderen beskytter alle fortrolige oplysninger vedrørende CCP'en og dens clearingmedlemmer og kunder eller sikrer, såfremt tjenesteyderen er etableret i et tredjeland, at databeskyttelsesniveauet i tredjelandet, eller det niveau der er fastsat i aftalen mellem de pågældende parter, er sammenlignelige med det gældende databeskyttelsesniveau i Unionen.
En CCP må ikke outsource vigtige aktiviteter forbundet med risikostyring, medmindre outsourcing er godkendt af den kompetente myndighed.
2. Den kompetente myndighed kræver, at CCP'en tydeligt fordeler og fastlægger egne rettigheder og forpligtelser og tjenesteyderens rettigheder og forpligtelser i en skriftlig aftale.
3. En CCP stiller efter anmodning alle nødvendige oplysninger til rådighed for den kompetente myndighed, således at denne er i stand til at vurdere, hvorvidt gennemførelsen af de outsourcede aktiviteter foregår i overensstemmelse med denne forordning.
KAPITEL 2
Bestemmelser om god forretningsskik
Artikel 36
Generelle bestemmelser
1. En CCP skal ved levering af tjenesteydelser til clearingmedlemmer og, når det er relevant, til deres kunder handle redeligt og professionelt i overensstemmelse med disse clearingmedlemmers og kunders bedste interesse og med sund risikostyring.
2. En CCP skal have tilgængelige, klare og fair regler for omgående behandling af klager.
Artikel 37
Deltagelsesbetingelser
1. En CCP opstiller, hvor det er relevant, for hver enkelt type clearet produkt forskellige kategorier af adgangsberettigede clearingmedlemmer og adgangskriterier efter risikoudvalgets anbefaling i henhold til artikel 28, stk. 3. Sådanne kriterier skal være ikke-diskriminerende, gennemsigtige og objektive, således at der garanteres fair og åben adgang til CCP'en, og de skal sikre, at clearingmedlemmer har tilstrækkelige finansielle ressourcer og tilstrækkelig operationel kapacitet til at opfylde de forpligtelser, som følger af deltagelse i en CCP. Kriterier, der begrænser adgangen, tillades kun i det omfang, deres formål er at styre de risici, som CCP'en udsættes for.
2. En CCP sikrer, at kriterierne i stk. 1 til enhver tid er opfyldt, og skal have rettidig adgang til de oplysninger, som er relevante for en sådan vurdering. En CCP foretager mindst én gang om året en omfattende undersøgelse af, om dens clearingmedlemmerne overholder denne artikel.
3. Clearingmedlemmer, som clearer transaktioner på kunders vegne, skal have de yderligere finansielle ressourcer og den yderligere operationelle kapacitet, som kræves for at kunne udøve denne aktivitet. CCP'ens regler for clearingmedlemmer skal tillade den at indsamle relevante grundlæggende oplysninger med henblik på at identificere, overvåge og forvalte relevante risikokoncentrationer med forbindelse til levering af tjenesteydelser til kunder. Clearingmedlemmer underretter efter anmodning CCP'en om de kriterier og ordninger, de indfører med henblik på at give deres kunder adgang til CCP'ens tjenesteydelser. Clearingmedlemmerne har fortsat ansvaret for at sikre, at kunderne lever op til deres forpligtelser.
4. En CCP skal have objektive og gennemsigtige procedurer for suspension og velordnet udtræden af clearingmedlemmer, som ikke længere opfylder kriterierne i stk. 1.
5. En CCP må kun nægte clearingmedlemmer, som opfylder kriterierne i stk. 1, adgang, hvis der foreligger en behørig skriftlig begrundelse, som er baseret på en omfattende risikoanalyse.
6. En CCP kan pålægge clearingmedlemmer bestemte yderligere forpligtelser, eksempelvis at de skal deltage i auktioner over et misligholdende clearingmedlems position. Sådanne yderligere forpligtelser skal stå i et rimeligt forhold til den risiko, som clearingmedlemmet har tilført, og må ikke begrænse deltagelse til kun at omfatte bestemte kategorier af clearingmedlemmer.
Artikel 38
Gennemsigtighed
1. En CCP og dens clearingmedlemmer skal offentliggøre de priser og gebyrer, der er forbundet med de tjenesteydelser, der leveres. De skal give oplysning om priserne og gebyrerne for hver af de tjenesteydelser, som leveres, særskilt, herunder om prisafslag og rabatter og betingelserne for at kunne drage fordel af nævnte reduktioner. En CCP skal give sine clearingmedlemmer og, hvis det er relevant, deres kunder særskilt adgang til de specifikke tjenesteydelser, der leveres.
En CCP skal redegøre separat for omkostningerne og indtægterne i forbindelse med de tjenesteydelser, der leveres, og skal forelægge disse oplysninger for den kompetente myndighed.
2. En CCP skal underrette clearingmedlemmer og kunder om de risici, der er forbundet med tjenesteydelserne.
3. En CCP skal underrette dens clearingmedlemmer og dens kompetente myndighed om de prisoplysninger, der anvendes til at beregne deres ultimo dagen eksponering over for clearingmedlemmerne.
En CCP skal offentliggøre de clearede transaktioners volumen inden for hver klasse af instrumenter, som cleares af CCP'en på et samlet grundlag.
4. En CCP skal offentliggøre de operationelle og tekniske krav, som er forbundet med kommunikationsprotokollerne, der omfatter indholdet og de meddelelsesformater, den anvender til at kommunikere med tredjemand, herunder de operationelle og tekniske krav, der er omhandlet i artikel 7.
5. En CCP skal offentliggøre alle overtrædelser begået af clearingmedlemmer af kriterierne i artikel 37, stk. 1, og de krav, der er fastsat i stk. 1 i nærværende artikel, undtagen hvis den kompetente myndighed efter høring af ESMA mener, at en sådan offentliggørelse ville udgøre en trussel mod den finansielle stabilitet eller tilliden til markedet eller ville være til alvorlig skade for de finansielle markeder eller forvolde de involverede parter uforholdsmæssigt stor skade.
Artikel 39
Adskillelse og overførbarhed
1. En CCP fører særskilte fortegnelser og konti, som til enhver tid sætter den i stand til omgående på konti hos CCP'en at skelne aktiver og positioner, som opbevares på vegne af et givet clearingmedlem, fra aktiver og positioner, som opbevares på vegne af ethvert andet clearingmedlem, og fra dens egne aktiver.
2. En CCP skal tilbyde at føre særskilte fortegnelser og konti, som gør det muligt for de enkelte clearingmedlemmer på konti hos CCP'en at skelne det pågældende clearingmedlems aktiver og positioner fra dem, som opbevares på vegne af clearingmedlemmets kunder (»adskillelse af samlekonti«).
3. En CCP skal tilbyde at føre særskilte fortegnelser og konti, som gør det muligt for de enkelte clearingmedlemmer på konti hos CCP'en at skelne aktiver og positioner, som opbevares på vegne af en kunde, fra dem, som opbevares på vegne af andre kunder (»adskillelse af individuelle konti«). Efter anmodning skal CCP’en tilbyde clearingmedlemmerne mulighed for at åbne flere konti i deres eget navn eller på vegne af deres kunder.
4. Et clearingmedlem fører særskilte fortegnelser og konti, som sætter vedkommende i stand til både på konti hos CCP'en og på sine egne konti at skelne sine aktiver og positioner fra de aktiver og positioner, som opbevares hos CCP'en på vegne af vedkommendes kunder.
5. Et clearingmedlem skal mindst tilbyde sine kunder valget mellem adskillelse af samlekonti og adskillelse af individuelle konti og oplyse dem om de omkostninger og det beskyttelsesniveau, der knytter sig til hver mulighed, jf. stk. 7. Kunden skal skriftligt bekræfte sit valg.
6. Når en kunde vælger adskillelse af individuelle konti, placeres en eventuel margin, som ligger ud over kundens krav, også hos CCP'en og skelnes fra andre kunders eller clearingmedlemmers marginer, og den eksponeres ikke for tab i forbindelse med positioner registreret på en anden konto.
7. CCP'er og clearingmedlemmer skal offentliggøre beskyttelsesniveauerne og de omkostninger, der er forbundet med de forskellige adskillelsesniveauer, de tilbyder, og tilbyde disse tjenesteydelser på rimelige forretningsmæssige vilkår. De nærmere oplysninger vedrørende de forskellige adskillelsesniveauer skal omfatte en beskrivelse af de væsentligste lovmæssige virkninger af de respektive adskillelsesniveauer, som tilbydes, herunder oplysninger om de gældende insolvenslove i de pågældende jurisdiktioner.
8. En CCP har brugsret i forhold til de marginer eller bidrag til misligholdelsesfonde, der indsamles via en aftale om finansiel sikkerhedsstillelse i form af pantsætning, som omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra c), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/47/EF af 6. juni 2002 om aftaler om finansiel sikkerhedsstillelse (31), under forudsætning af at brug af en sådan sikkerhedsstillelse er fastsat i dens forretningsorden. Clearingmedlemmet bekræfter skriftligt sin accept af forretningsordenen. CCP'en offentliggør denne brugsret, som udøves i overensstemmelse med artikel 47.
9. Kravet om at kunne skelne aktiver og positioner på konti hos CCP'en er opfyldt, hvis:
a)
aktiver og positioner registreres på særskilte konti
b)
netting af positioner, der er registreret på forskellige konti, forhindres
c)
aktiver, der dækker positioner registreret på én konto, ikke eksponeres for tab i forbindelse med positioner registreret på en anden konto.
10. Aktiver henviser til sikkerhedsstillelse med henblik på afdækning af positioner og omfatter retten til overførsel af aktiver svarende til denne sikkerhedsstillelse eller provenuet ved realisering af enhver form for sikkerhedsstillelse, men omfatter ikke bidrag til misligholdelsesfonde.
KAPITEL 3
Tilsynskrav
Artikel 40
Styring af eksponering
En CCP måler og vurderer så tæt på realtid som muligt dens likviditets- og krediteksponeringer over for de enkelte clearingmedlemmer og, hvis det er relevant, over for en anden CCP, som den har indgået en interoperabilitetsordning med. En CCP skal have rettidig og ikke-diskriminerende adgang til relevante prisfastsættelseskilder for at kunne måle eksponeringerne korrekt. Dette skal ske på et rimeligt omkostningsgrundlag.
Artikel 41
Marginkrav
1. En CCP pålægger, anmoder om og opkræver marginer for at begrænse sine krediteksponeringer fra sine clearingmedlemmer og, hvis det er relevant, CCP'er, med hvilke den har interoperabilitetsordninger. Sådanne marginer skal være tilstrækkelige til at dække eventuelle eksponeringer, som CCP'en skønner vil forekomme, indtil de relevante positioner realiseres. De skal også være tilstrækkelige til at dække tab, som følger af mindst 99 % af eksponeringsbevægelserne inden for en passende tidshorisont, og de skal sikre, at CCP'en som et minimum dagligt stiller fuld sikkerhed for sine eksponeringer over for alle sine clearingmedlemmer og, hvis det er relevant, CCP'er, med hvilke den har interoperabilitetsordninger. En CCP overvåger regelmæssigt sine marginer og ændrer om nødvendigt niveauet, således at det afspejler de aktuelle markedsforhold under hensyntagen til eventuelle procykliske effekter af sådanne ændringer.
2. Ved fastsættelse af marginkrav indfører en CCP modeller og parametre, som tager højde for de clearede produkters risikoprofil og intervallet mellem marginopkrævninger, markedslikviditet og mulige ændringer under transaktionens forløb. Modellerne og parametrene godkendes af den kompetente myndighed og er genstand for en udtalelse i henhold til artikel 19.
3. En CCP anmoder om og opkræver marginer på intradagsbasis, i det mindste når forud fastsatte tærskler overskrides.
4. En CCP anmoder om og opkræver marginer, som er passende til at dække den risiko, der hidrører fra positionerne som registreret på hver konto i overensstemmelse med artikel 39 vedrørende specifikke finansielle instrumenter. En CCP kan beregne marginer i forhold til en portefølje af finansielle instrumenter, forudsat at den anvendte metode er forsigtig og solid.
5. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA efter høring af EBA og ESCB udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som præciserer den passende procentsats og tidshorisonter for likvidationsperioden og beregningen af den historiske volatilitet, som omhandlet i stk. 1, for de forskellige klasser af finansielle instrumenter under hensyntagen til målet om at begrænse procyklikalitet og betingelserne, hvorpå praksis for porteføljers marginberegning som omhandlet i stk. 4 kan gennemføres.
ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 30. september 2012.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 42
Misligholdelsesfond
1. En CCP opretholder med henblik på at begrænse sine krediteksponeringer over for clearingmedlemmerne yderligere en præfinansieret misligholdelsesfond til at dække tab, som overstiger de tab, der skal dækkes af de marginkrav, der fastsat i artikel 41, som følge af misligholdelse, herunder indledning af insolvensprocedurer i forbindelse med et eller flere clearingmedlemmer.
CCP'en fastsætter et minimumsbeløb, som misligholdelsesfondens størrelse under ingen omstændigheder må komme under.
2. En CCP fastsætter minimumsbidraget til misligholdelsesfonden og kriterierne for beregning af de enkelte clearingmedlemmers bidrag. Bidragene skal stå i et rimeligt forhold til de enkelte clearingmedlemmers eksponering.
3. Misligholdelsesfonden skal som minimum sætte CCP'en i stand til under ekstreme, men plausible markedsvilkår at modstå misligholdelse hos det clearingmedlem, over for hvilket CCP'en har de største eksponeringer, eller hos det andet- og det tredjestørste clearingmedlem, hvis summen af deres eksponeringer er større. En CCP opstiller scenarier med ekstreme, men plausible markedsvilkår. Scenarierne skal omfatte de perioder, hvor de markeder, som CCP'en leverer tjenester til, oplevede de største udsving, samt en række potentielle fremtidige scenarier. De skal tage højde for pludselige salg af finansielle ressourcer og hurtige reduktioner i markedslikviditeten.
4. En CCP kan oprette mere end en misligholdelsesfond for de forskellige klasser af instrumenter, som den clearer.
5. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA, i tæt samarbejde med ESCB og efter høring af EBA, udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, der præciserer rammerne for at definere de ekstreme, men plausible markedsvilkår som omhandlet i stk. 3, der bør anvendes, når misligholdelsesfondens og de øvrige finansielle midlers størrelse skal fastsættes som omhandlet i artikel 43.
ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 30. september 2012.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 43
Andre finansielle ressourcer
1. En CCP skal råde over præfinansierede tilgængelige finansielle ressourcer, som er tilstrækkelige til at dække eventuelle tab ud over de tab, der skal dækkes ved hjælp af marginkrav som fastsat i artikel 41, og misligholdelsesfonden, jf. artikel 42. Sådanne præfinansierede finansielle ressourcer skal omfatte dedikerede CCP-ressourcer, være direkte tilgængelige for CCP'en og må ikke anvendes til at dække det kapitalniveau, der kræves i henhold til artikel 16.
2. Misligholdelsesfonden, som er omhandlet i artikel 42, og de andre finansielle ressourcer, som er omhandlet i nærværende artikels stk. 1, skal til enhver tid sætte CCP'en i stand til mindst at modstå misligholdelse hos de to clearingmedlemmer, over for hvilke CCP'en har de største eksponeringer under ekstreme, men plausible markedsvilkår.
3. En CCP kan kræve, at ikke-misligholdende clearingmedlemmer stiller yderligere midler til rådighed i tilfælde af misligholdelse hos et andet clearingmedlem. En CCP's clearingmedlemmer skal have en begrænset eksponering over for CCP'en.
Artikel 44
Kontroller af likviditetsrisici
1. En CCP skal til enhver tid have adgang til passende likviditet for at kunne gennemføre sine tjenester og aktiviteter. I den forbindelse skal den sikre de kreditlinjer og lignende ordninger, som er nødvendige til at dække likviditetsbehovet, hvis de finansielle ressourcer, CCP'en har til rådighed, ikke er umiddelbart tilgængelige. Et clearingmedlem, clearingmedlemmets moderselskab eller datterselskab stiller tilsammen højst 25 % af de kreditlinjer, som CCP'en har behov for, til rådighed.
En CCP skal dagligt måle sit potentielle likviditetsbehov. Den tager højde for den likviditetsrisiko, som misligholdelse fra mindst de to clearingmedlemmer, over for hvilke den har den største eksponering, udgør.
2. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA efter høring af de relevante myndigheder og medlemmerne af ESCB udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, der præciserer rammerne for styring af CCP'ens likviditetsrisiko, som CCP'en skal kunne modstå i henhold til stk. 1.
ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 30. september 2012.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder efter proceduren i artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 45
Default waterfall
1. En CCP bruger de marginer, som et misligholdende clearingmedlem har indbetalt, forud for andre finansielle midler til dækning af tab.
2. Hvis de marginer, som det misligholdende clearingmedlem har indbetalt, ikke er tilstrækkelige til at dække CCP'ens tab, anvender CCP'en det misligholdende medlems bidrag til misligholdelsesfonden til at dække disse tab.
3. En CCP anvender kun bidragene til misligholdelsesfonden fra ikke-misligholdende clearingmedlemmer og andre finansielle ressourcer som omhandlet i artikel 43, stk. 1, hvis bidragene fra det misligholdende clearingmedlem er udtømt.
4. En CCP skal anvende egne dedikerede ressourcer inden anvendelse af ikke-misligholdende clearingmedlemmers bidrag til misligholdelsesfonden. En CCP må ikke bruge de marginer, som ikke-misligholdende clearingmedlemmer har indbetalt, til dækning af tab, som følger af et andet clearingmedlems misligholdelse.
5. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA efter høring af de relevante kompetente myndigheder og medlemmerne af ESCB udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, der præciserer metoden til beregning og opretholdelse af omfanget af CCP'ens egne ressourcer, der skal anvendes i overensstemmelse med stk. 4.
ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 30. september 2012.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 46
Krav til sikkerhedsstillelse
1. En CCP accepterer højlikvid sikkerhedsstillelse med minimal kredit- og markedsrisiko til dækning af deres indledende og løbende eksponering over for clearingmedlemmer. En CCP kan acceptere bankgarantier for ikke-finansielle modparter, idet den tager hensyn til sådanne garantier ved beregningen af dens eksponering til en bank, der er et clearingmedlem. Den anvender passende haircuts i forhold til aktivernes værdi, som afspejler muligheden for, at værdien falder i perioden mellem deres seneste revaluering og det tidspunkt, hvor de med rimelig kan forventes realiseret. Den tager hensyn til den likviditetsrisiko, som følger af en markedsdeltagers misligholdelse, og den koncentrationsrisiko for visse aktiver, som kan føre til fastsættelse af en acceptabel sikkerhedsstillelse og relevante haircuts.
2. En CCP kan, hvis det er passende og udgør tilstrækkelig forsigtig adfærd, acceptere derivataftalens underliggende aktiv eller det finansielle instrument, som CCP'ens eksponering har oprindelse i, som sikkerhedsstillelse for at dække dens marginkrav.
3. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA efter høring af EBA, ESRB og ESCB udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som præciserer:
a)
den type sikkerhedsstillelse, som kunne anses for at være højlikvid, såsom kontanter, guld, statsobligationer og virksomhedsobligationer af høj kvalitet og dækkede obligationer
b)
de i stk. 1 nævnte haircuts og
c)
de betingelser, hvorpå forretningsbankgarantier kan accepteres som sikkerhedsstillelse i henhold til stk. 1.
ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 30. september 2012.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 47
Investeringspolitik
1. En CCP investerer kun finansielle midler i kontantmidler eller højlikvide finansielle instrumenter med minimal markeds- og kreditrisiko. En CCP's investeringer skal kunne realiseres hurtigt med en minimal negativ indvirkning på prisen til følge.
2. Den mængde kapital, herunder CCP'ens tilbageholdte overskud og reserver, der ikke er investeret i overensstemmelse med stk. 1, tages ikke i betragtning, for så vidt angår artikel 16, stk. 2, eller artikel 45, stk. 4.
3. Finansielle instrumenter, der indbetales som marginer eller som bidrag til misligholdelsesfonden, deponeres, i det omfang de er tilgængelige, hos operatører af værdipapirafviklingssystemer, som sikrer fuld beskyttelse af disse finansielle instrumenter. Alternativt kan der anvendes andre meget sikre ordninger med autoriserede finansieringsinstitutter.
4. En CCP deponerer kontantmidler via meget sikre ordninger hos autoriserede finansieringsinstitutter eller alternativt via anvendelse af centralbankernes stående indskudsfacilitet eller en tilsvarende ordning i centralbankregi.
5. I tilfælde, hvor en CCP deponerer aktiver hos en tredjepart, skal den sikre, at aktiver tilhørende clearingmedlemmer kan skelnes fra aktiver tilhørende CCP'en og aktiver tilhørende den pågældende tredjepart ved anvendelse af konti med forskellige navne i tredjepartens regnskab eller tilsvarende foranstaltninger, der resulterer i samme grad af beskyttelse. En CCP skal i påkrævet tilfælde gives øjeblikkelig adgang til de finansielle instrumenter.
6. En CCP investerer ikke sin kapital eller beløb, som har oprindelse i de krav, der er fastsat i artikel 41, 42, 43 eller 44, i egne værdipapirer eller i dens moderselskabs eller datterselskabs værdipapirer.
7. En CCP tager hensyn til den samlede kreditrisikoeksponering over for individuelle låntagere, når den træffer beslutning om at investere, og sikrer, at den samlede risikoeksponering over for enhver individuel låntager forbliver inden for rimelige koncentrationsgrænser.
8. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA efter høring af EBA og ESCB udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som præciserer de finansielle instrumenter, som kan anses for højlikvide og for kun at udgøre en minimal kredit- og markedsrisiko som omhandlet i stk. 1, af de meget sikre ordninger, som er omhandlet i stk. 3 og 4, og af de koncentrationsgrænser, som er omhandlet i stk. 7.
ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 30. september 2012.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 48
Misligholdelsesprocedurer
1. En CCP skal råde over detaljerede procedurer, som skal følges, hvis et clearingmedlem ikke opfylder CCP'ens deltagelseskrav som fastsat i artikel 37 inden for den tidsfrist og efter de procedurer, som CCP'en har fastsat. CCP'en opstiller i detaljer de procedurer, som skal følges, hvis et clearingmedlems misligholdelse ikke anmeldes af CCP'en. Disse procedurer revideres årligt.
2. En CCP træffer omgående foranstaltninger med henblik på at begrænse tab og likviditetspres, som følger af misligholdelser, og sikrer, at lukning af clearingmedlemmers positioner ikke griber forstyrrende ind i dens transaktioner eller udsætter ikke-misligholdende clearingmedlemmer for tab, som de ikke kunne forudse eller kontrollere.
3. Finder en CCP, at clearingmedlemmet ikke vil være i stand til at opfylde sine fremtidige forpligtelser, underretter den omgående den kompetente myndighed inden misligholdelsesproceduren meddeles eller udløses. Den kompetente myndighed videregiver omgående disse oplysninger til ESMA, til de relevante medlemmer af ESCB og til den myndighed, som er ansvarlig for at føre tilsyn med det misligholdende clearingmedlem.
4. En CCP sikrer, at dens misligholdelsesprocedurer kan håndhæves. Den træffer alle rimelige foranstaltninger for at sikre, at den har retlige beføjelser til at realisere det misligholdende clearingmedlems egne positioner og overføre eller realisere det misligholdende clearingmedlems kunders positioner.
5. Når aktiver og positioner er opført i en CCP's fortegnelser og konti som tilhørende et misligholdende clearingmedlems kunder i overensstemmelse med artikel 39, stk. 2, skal CCP'en som minimum aftalemæssigt forpligte sig til at udløse procedurerne for overførsel af de aktiver og positioner, som opbevares af det misligholdende clearingmedlem på vegne af dets kunder, til et andet clearingmedlem udpeget af alle de pågældende kunder på deres anmodning og uden det misligholdende clearingmedlems samtykke. Det andet clearingmedlem er kun forpligtet til at acceptere disse aktiver og positioner, hvis det forud herfor har indgået et aftaleforhold med kunderne, hvorved det har forpligtet sig hertil. Hvis overførslen til det andet clearingmedlem af en eller anden årsag ikke har fundet sted inden for en forud fastsat overførselsperiode, der fremgår af dens forretningsorden, kan CCP'en træffe alle de foranstaltninger, der er tilladt i henhold til dens forretningsorden, til aktivt at styre sine risici i forbindelse med disse positioner, herunder realisere de aktiver og positioner, som det misligholdende clearingmedlem opbevarer på vegne af sine kunder.
6. Når aktiver og positioner er opført i en CCP's fortegnelser og konti som tilhørende et misligholdende clearingmedlems kunde i overensstemmelse med artikel 39, stk. 3, skal CCP'en som minimum aftalemæssigt forpligte sig til at udløse procedurerne for overførsel af de aktiver og positioner, som opbevares af det misligholdende clearingmedlem på vegne af kunden, til et andet clearingmedlem udpeget af kunden, på kundens anmodning og uden det misligholdende clearingmedlems samtykke. Det andet clearingmedlem er kun forpligtet til at acceptere disse aktiver og positioner, hvis det forud herfor har indgået et aftaleforhold med kunden, hvorved det har forpligtet sig hertil. Hvis overførslen til det andet clearingmedlem af en eller anden årsag ikke har fundet sted inden for en forud fastsat overførselsperiode, der fremgår af dens forretningsorden, kan CCP'en træffe alle de foranstaltninger, der er tilladt i henhold til dens forretningsorden, til aktivt at styre sine risici i forbindelse med disse positioner, herunder realisere de aktiver og positioner, som det misligholdende clearingmedlem opbevarer på vegne af kunden.
7. Skelnen mellem kundernes sikkerhedsstillelse i overensstemmelse med artikel 39, stk. 2 og 3, foretages udelukkende med henblik på at dække positioner, som opbevares på deres vegne. Et eventuelt restbeløb, som CCP'en skylder, efter at CCP'en har gennemført clearingmedlemmets misligholdelsesstyringsproces, skal straks returneres til disse kunder, når CCP'en har kendskab til dem, eller, hvis CCP'en ikke har kendskab til dem, til clearingmedlemmet på vegne af dets kunder.
Artikel 49
Revision af modeller, stresstestning og backtestning
1. En CCP reviderer regelmæssigt de modeller og parametre, den har indført med henblik på at beregne marginkrav, bidrag til misligholdelsesfonde, krav til sikkerhedsstillelse og andre risikokontrolmekanismer. Den udsætter hyppigt modellerne for strenge stress-tester for at vurdere deres modstandsdygtighed under ekstreme, men plausible markedsvilkår og foretager back-tester for at vurdere den anvendte metodologis pålidelighed. CCP'en indhenter en uafhængig godkendelse, underretter sin kompetente myndighed og ESMA om testresultaterne og indhenter disse myndigheders godkendelse, inden modellerne og parametrene ændres væsentligt.
De vedtagne modeller og parametre, herunder enhver væsentlig ændring heraf, er genstand for en udtalelse fra kollegiet, jf. artikel 19.
ESMA drager omsorg for, at oplysninger om resultaterne af stress-tester videregives til ESA'erne, så disse sættes i stand til at vurdere finansielle virksomheders eksponering over for CCP'ers misligholdelse.
2. En CCP tester regelmæssigt de centrale aspekter ved dens misligholdelsesprocedurer og træffer alle rimelige foranstaltninger for at sikre, at alle clearingmedlemmer forstår dem og har indført passende foranstaltninger med henblik på at håndtere en misligholdelsessituation.
3. En CCP offentliggør centrale oplysninger om sin risikostyringsmodel og de forudsætninger, der er lagt til grund for de stresstester, der er omhandlet i stk. 1.
4. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA, efter høring af EBA, andre relevant kompetente myndigheder og medlemmerne af ESCB, udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som præciserer:
a)
den type tester, der skal foretages i forbindelse med de forskellige klasser af finansielle instrumenter og porteføljer
b)
clearingmedlemmernes eller andre parters deltagelse i testerne
c)
testernes hyppighed
d)
testernes tidshorisont
e)
de centrale oplysninger, der er omhandlet i stk. 3.
ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 30. september 2012.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 50
Afvikling
1. En CCP anvender, hvis det er praktisk og muligt, centralbankpenge til at afvikle sine transaktioner. Hvis der ikke anvendes centralbankpenge, skal der tages skridt til nøje at afgrænse kontantafviklingsrisici.
2. En CCP skal tydeligt gøre rede for sine forpligtelser med hensyn til levering af finansielle instrumenter, herunder om den er forpligtet til at foretage eller modtage levering af et finansielt instrument, eller om den dækker deltageres tab i forbindelse med leveringsprocessen.
3. Er en CCP forpligtet til at foretage eller modtage levering af finansielle instrumenter, fjerner den hovedrisikoen ved i det omfang, det er muligt, at anvende princippet om levering mod betaling.
AFSNIT V
INTEROPERABILITETSORDNINGER
Artikel 51
Interoperabilitetsordninger
1. En CCP kan indgå en interoperabilitetsordning med en anden CCP, hvis de krav, der er fastsat i artikel 52, 53 og 54 er opfyldt.
2. Indgår CCP'en en interoperabilitetsordning med en anden CCP med henblik på at levere tjenesteydelser til en bestemt handelsplads, skal den have ikke-diskriminerende adgang både til de data, den har brug for til at varetage sine funktioner fra nævnte bestemte handelsplads i det omfang, CCP'en opfylder de driftsmæssige og tekniske krav fastsat af handelspladsen, og til det relevante afviklingssystem.
3. Muligheden for at indgå en interoperabilitetsordning eller for at få adgang til et data feed- eller et afviklingssystem, som omhandlet i stk. 1 og 2, nægtes eller begrænses, direkte eller indirekte, kun med henblik på at kontrollere eventuelle risici, som følger af nævnte ordning eller adgang.
Artikel 52
Risikostyring
1. CCP'er, som indgår en interoperabilitetsordning, skal:
a)
indføre passende politikker, procedurer og systemer med henblik på effektivt at identificere, overvåge og styre de risici, som følger af ordningen, således at de kan opfylde deres forpligtelser rettidigt
b)
nå til enighed om deres respektive rettigheder og forpligtelser, herunder om, hvilken lovgivning der finder anvendelse på deres forhold
c)
identificere, overvåge og effektivt styre kredit- og likviditetsrisici, således at misligholdelse hos en CCP's clearingmedlem ikke påvirker en interoperabel CCP
d)
identificere, overvåge og tage højde for eventuelle indbyrdes afhængighedsforhold eller korrelationer som følge af en interoperabilitetsordning, som kan påvirke kredit- og likviditetsrisici i forbindelse med koncentrationer af clearingmedlemmer og finansielle ressourcer samlet i puljer.
Med henblik på første afsnit, litra b), anvender CCP'er de samme bestemmelser om tidspunktet for, hvornår overførselsordrer er indgået i deres respektive systemer, og tidspunktet for, hvornår de ikke kan tilbagekaldes som omhandlet i direktiv 98/26/EF, hvis det er relevant.
Med henblik på første afsnit, litra c), skal vilkårene for ordningen indeholde en beskrivelse af processen for styring af konsekvenserne af misligholdelse, i det tilfælde en af de CCP'er, der er indgået en interoperabilitetsordning med, gør sig skyldig i misligholdelse.
Med henblik på første afsnit, litra d), skal CCP'er have solid kontrol med genanvendelse af clearingmedlemmers sikkerhedsstillelse i henhold til ordningen, forudsat at de kompetente myndigheder tillader det. Ordningen skal beskrive, hvordan der er taget højde for disse risici under hensyntagen til tilstrækkelig dækning og behovet for at begrænse afsmitning.
2. Er der er forskel på de risikostyringsmodeller, som CCP'er bruger til at dække deres eksponering over for deres clearingmedlemmer eller deres gensidige eksponeringer, skal CCP'erne identificere disse forskelle, vurdere eventuelle risici som følge heraf og træffe foranstaltninger, herunder sikre yderligere finansielle ressourcer, som begrænser deres betydning for interoperabilitetsordningen og deres potentielle konsekvenser med hensyn til afsmitningsrisici, samt sikre, at disse forskelle ikke påvirker de enkelte CCP'ers evne til at styre konsekvenserne af et clearingmedlems misligholdelse.
3. Eventuelle omkostninger, der er forbundet med stk. 1 og 2, afholdes af den CCP, der har anmodet om interoperabilitet eller adgang, medmindre andet er aftalt mellem parterne.
Artikel 53
Tilvejebringelse af marginer blandt CCP'er
1. En CCP skal på konti skelne mellem aktiver og positioner, der opbevares på vegne af CCP'er, som den har indgået en interoperabilitetsordning med.
2. Hvis en CCP, der indgår en interoperabilitetsordning med en anden CCP, kun giver initialmarginer til den pågældende CCP i henhold til en aftale om finansiel sikkerhedsstillelse i form af pantsætning, har den modtagende CCP ikke råderet over de marginer, som den anden CCP har givet.
3. Sikkerhedsstillelse modtaget i form af finansielle instrumenter skal deponeres hos operatører af værdipapirafviklingssystemer anmeldt i henhold til direktiv 98/26/EF.
4. De i stk. 1 og 2 omhandlede aktiver skal kun være til rådighed for den modtagende CCP i tilfælde af misligholdelse hos den CCP, der stillede sikkerheden inden for rammerne af en interoperabilitetsordning.
5. I tilfælde af misligholdelse hos den CCP, der modtog sikkerhedsstillelsen inden for rammerne af en interoperabilitetsordning, skal den i stk. 1 og 2 omhandlede sikkerhedsstillelse ufortøvet returneres til den CCP, der stillede den.
Artikel 54
Godkendelse af interoperabilitetsordninger
1. En interoperabilitetsordning skal forhåndsgodkendes af de involverede CCP'ers kompetente myndigheder. Proceduren i artikel 17 finder anvendelse.
2. De kompetente myndigheder godkender kun interoperabilitetsordningen, hvis de involverede CCP'er har tilladelse til at foretage clearing i henhold til artikel 17, er anerkendt i henhold til artikel 25 eller har tilladelse i henhold til allerede eksisterende nationale tilladelsesordninger for en periode på mindst tre år, hvis de krav, der er fastsat i artikel 52, er opfyldt og de tekniske betingelser for clearingtransaktioner i henhold til aftalen er egnede til at sikre de finansielle markeders gnidningsløse og ordnede funktion og ordningen ikke hindrer et effektivt tilsyn.
3. Anser en kompetent myndighed ikke de krav, der er fastsat i stk. 2, for at være opfyldt, fremlægger den en skriftlig redegørelse for sine risikoovervejelser for de andre kompetente myndigheder og de involverede CCP'er. Myndigheden underretter også ESMA, som afgiver udtalelse om, hvorvidt risikoovervejelserne kan lægges til grund for at nægte at godkende interoperabilitetsordningen. ESMA's udtalelse gøres tilgængelig for alle de involverede CCP'er. Adskiller ESMA's udtalelse sig fra den relevante kompetente myndigheds vurdering, tager myndigheden sin stilling op til fornyet overvejelse under hensyntagen til ESMA's udtalelse.
4. Senest den 31. december 2012 udarbejder ESMA retningslinjer eller henstillinger med henblik på at fastlægge konsekvente og effektive vurderinger af interoperabilitetsordninger i overensstemmelse med fremgangsmåden i artikel 16 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
ESMA udarbejder efter høring af medlemmerne af ESCB udkast til disse retningslinjer eller henstillinger.
AFSNIT VI
REGISTRERING AF OG TILSYN MED TRANSAKTIONSREGISTRE
KAPITEL 1
Betingelser og procedurer for registrering af et transaktionsregister
Artikel 55
Registrering af et transaktionsregister
1. Et transaktionsregister skal med henblik på artikel 9 registreres hos ESMA.
2. For at være berettiget til at blive registreret i henhold til denne artikel skal et transaktionsregister være en juridisk person, der er etableret i Unionen, og opfylde de krav, der er fastsat i afsnit VII.
3. Registreringen af et transaktionsregister gælder for hele Unionens område.
4. Et registreret transaktionsregister skal til enhver tid overholde betingelserne for registrering. Et transaktionsregister skal omgående underrette ESMA om eventuelle væsentlige ændringer i betingelserne for registrering.
Artikel 56
Ansøgning om registrering
1. Et transaktionsregister indgiver en ansøgning om registrering til ESMA.
2. Senest 20 arbejdsdage efter modtagelsen af ansøgningen vurderer ESMA, hvorvidt ansøgningen er fuldstændig.
Hvis ansøgningen ikke er fuldstændig, fastsætter ESMA en frist, inden for hvilken transaktionsregistret skal fremlægge supplerende oplysninger.
Når ESMA har vurderet, at ansøgningen er fuldstændig, underretter ESMA transaktionsregistret herom.
3. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som præciserer indholdet af den ansøgning om registrering, der er omhandlet i stk. 1.
ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 30. september 2012.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
4. For at sikre ensartede betingelser for anvendelse af stk. 1 udarbejder ESMA udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder, som præciserer formatet af ansøgningen til ESMA om registrering.
ESMA forelægger disse udkast til gennemførelsesmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 30. september 2012.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede gennemførelsesmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 57
Underretning og samråd med de kompetente myndigheder inden registreringen
1. Er et transaktionsregister, der ansøger om registrering, en enhed, som har tilladelse eller er registreret af en kompetent myndighed i den medlemsstat, hvor det er etableret, underretter og hører ESMA hurtigst muligt denne kompetente myndighed, inden transaktionsregistret registreres.
2. ESMA og den relevante kompetente myndighed udveksler alle oplysninger, der er nødvendige for transaktionsregistrets registrering og for tilsynet med, at enheden opfylder betingelserne for dets registrering eller tilladelse i den medlemsstat, hvor det er etableret.
Artikel 58
Behandling af ansøgningen
1. ESMA skal senest 40 arbejdsdage efter underretningen i henhold til artikel 56, stk. 2, tredje afsnit, behandle ansøgningen om registrering på grundlag af transaktionsregistrets opfyldelse af artikel 78-81 og vedtage en fuldt begrundet afgørelse om at registrere eller en afgørelse om nægtelse af registrering.
2. En afgørelse, som ESMA har truffet i henhold til stk. 1, får virkning på den femte arbejdsdag efter dens vedtagelse.
Artikel 59
Underretning om ESMA's afgørelser om registrering
1. Vedtager ESMA en afgørelse om at registrere eller en afgørelse om nægtelse af registrering eller tilbagetrækning af en registrering, underretter ESMA transaktionsregistret herom inden fem arbejdsdage med en fuldstændig begrundelse for afgørelsen.
ESMA underretter hurtigst muligt den i artikel 57, stk. 1, omhandlede kompetente myndighed om sin afgørelse.
2. ESMA underretter Kommissionen om alle afgørelser, der træffes i henhold til stk. 1.
3. ESMA offentliggør på sit websted en liste over alle transaktionsregistre, der er registreret i henhold til denne forordning. Denne liste ajourføres senest fem arbejdsdage efter vedtagelse af en afgørelse i henhold til stk. 1.
Artikel 60
Udøvelsen af de i artikel 61, 62 og 63 omhandlede beføjelser
De beføjelser, som i medfør af artikel 61, 62 og 63 er tillagt ESMA, en embedsmand derfra eller anden person bemyndiget af ESMA, må ikke anvendes til at kræve videregivelse af oplysninger eller dokumenter, som er underlagt ret til fortrolighed.
Artikel 61
Anmodning om oplysninger
1. ESMA kan på simpel anmodning eller ved en afgørelse kræve, at transaktionsregistre og tilknyttede tredjeparter, som transaktionsregistrene har outsourcet operationelle funktioner eller aktiviteter til, udleverer alle de oplysninger, som ESMA har brug for til at varetage sine forpligtelser i henhold til denne forordning.
2. Når ESMA sender en simpel anmodning om oplysninger i henhold til stk. 1, skal ESMA:
a)
henvise til denne artikel som retsgrundlag for anmodningen
b)
angive formålet med anmodningen
c)
præcisere, hvilke oplysninger der kræves
d)
fastsætte en frist for tilvejebringelsen af oplysningerne
e)
meddele den person, som anmodes om oplysningerne, at vedkommende ikke er forpligtet til at tilvejebringe oplysningerne, men at oplysningerne, såfremt vedkommende frivilligt fremlægger dem, ikke må være ukorrekte eller vildledende, og
f)
angive den bøde, der er fastsat i artikel 65 sammenholdt med bilag I, afsnit IV, litra a), hvis svarene på de stillede spørgsmål er ukorrekte eller vildledende.
3. Ved krav omtilvejebringelse af oplysninger ved en afgørelse i henhold til stk. 1, skal ESMA:
a)
henvise til denne artikel som retsgrundlag for anmodningen
b)
angive formålet med anmodningen
c)
præcisere, hvilke oplysninger der kræves
d)
fastsætte en frist for tilvejebringelsen af oplysningerne
e)
angive de tvangsbøder, der er fastsat i artikel 66, og som finder anvendelse, hvis de ønskede oplysninger er ufuldstændige
f)
angive den bøde, der er fastsat i artikel 65 sammenholdt med bilag I, afsnit IV, litra a), hvis svarene på de stillede spørgsmål er ukorrekte eller vildledende samt
g)
oplyse retten til at appellere afgørelsen for ESMA's klagenævn og retten til at indbringe klage over afgørelsen for Den Europæiske Unions Domstol (»Domstolen«) i overensstemmelse med artikel 60 og 61 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
4. De personer, der er omhandlet i stk. 1, eller deres repræsentanter, og, for så vidt angår juridiske personer og foreninger uden status som juridisk person, de personer, der ifølge lov eller vedtægt har beføjelse til at repræsentere dem, giver de ønskede oplysninger. Behørigt befuldmægtigede advokater kan give de ønskede oplysninger på deres klienters vegne. Sidstnævnte bærer det fulde ansvar, såfremt de fremlagte oplysninger er ufuldstændige, ukorrekte eller vildledende.
5. ESMA fremsender hurtigst muligt et eksemplar af den simple anmodning eller af sin afgørelse til den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor de i stk. 1 omhandlede personer, som er berørt af anmodningen om oplysninger, er bosat eller etableret.
Artikel 62
Generelle undersøgelser
1. ESMA kan med henblik på varetagelse af sine opgaver i henhold til denne forordning foretage nødvendige undersøgelser af de personer, der er omhandlet i artikel 61, stk. 1. Med henblik herpå har de embedsmænd eller andre personer, som ESMA har bemyndiget, beføjelse til at:
a)
undersøge optegnelser, data, procedurer og ethvert andet materiale, som har betydning for udførelsen af ESMA's opgaver, uanset det medium, hvorpå eller hvori de er lagret
b)
tage eller erhverve bekræftede genparter eller udskrifter af sådanne optegnelser, data, procedurer og andet materiale
c)
indkalde og anmode enhver person, der er omhandlet i artikel 61, stk. 1, eller deres repræsentanter eller personale, om mundtlige eller skriftlige forklaringer på forhold eller dokumenter, der vedrører kontrolbesøgets genstand og formål og at optage svarene
d)
udspørge enhver anden fysisk eller juridisk person, der indvilliger heri, med det formål at indsamle oplysninger om undersøgelsens genstand
e)
anmode om oplysninger om telefonsamtaler og datatrafik.
2. De embedsmænd og andre personer, som ESMA har bemyndiget til at udføre de i stk. 1 nævnte undersøgelser, udøver deres beføjelser efter fremlæggelse af en skriftlig tilladelse, som angiver genstanden for undersøgelsen og dennes formål. Tilladelsen oplyser også om de tvangsbøder, der er omhandlet i artikel 66, som finder anvendelse, hvis de krævede optegnelser, data, procedurer og eventuelt andet materiale eller svarene på de spørgsmål, som stilles til de personer, der er omhandlet i artikel 61, stk. 1, ikke gives eller er ufuldstændige, og om de bøder, der er omhandlet i artikel 65 sammenholdt med bilag I, afsnit IV, litra b), og som finder anvendelse, hvis svarene på de spørgsmål, som stilles til de personer, der er omhandlet i artikel 61, stk. 1, er ukorrekte eller vildledende.
3. De personer, der er omhandlet i artikel 61, stk. 1, er forpligtede til at underkaste sig undersøgelser, som iværksættes på grundlag af en afgørelse truffet af ESMA. Afgørelsen angiver undersøgelsens genstand og formål, de tvangsbøder der er omhandlet i artikel 66, de retsmidler, der er tilgængelige i henhold til forordning (EU) nr. 1095/2010, og retten til at indbringe klage over afgørelsen for Domstolen.
4. ESMA underretter i god tid før undersøgelsen den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor den skal finde sted, om undersøgelsen og de bemyndigede personers identitet. Embedsmænd fra den pågældende kompetente myndighed bistår på ESMA's anmodning de bemyndigede personer med at udføre deres opgaver. Embedsmænd fra den pågældende kompetente myndighed kan også på anmodning deltage i undersøgelser.
5. Kræves der i overensstemmelse med nationale regler en dommerkendelse fra en domstol for at få oplysninger om telefonsamtaler og datatrafik i henhold til stk. 1, litra e), anmodes der om en sådan kendelse. Der kan også ansøges om en sådan kendelse som en sikkerhedsforanstaltning.
6. Anmodes der om en kendelse som omhandlet i stk. 5, kontrollerer den nationale domstol ægtheden af ESMA's afgørelse og sikrer, at de påtænkte tvangsindgreb hverken er vilkårlige eller urimelige i forhold til undersøgelsernes genstand. Når den nationale domstol kontrollerer tvangsindgrebenes proportionalitet, kan den anmode ESMA om nærmere forklaringer, navnlig vedrørende grundene til ESMA's mistanke om, at en overtrædelse af denne forordning har fundet sted samt alvoren af den formodede overtrædelse og hvordan den person, som er genstand for tvangsindgrebene, er indblandet. Den nationale domstol kan dog ikke prøve nødvendigheden af undersøgelsen eller kræve at få forelagt oplysninger fra ESMA's sagsakter. Lovligheden af ESMA's afgørelse kan kun indklages for Domstolen efter den i forordning (EU) nr. 1095/2010 fastlagte procedure.
Artikel 63
Kontrolbesøg på stedet
1. ESMA kan med henblik på varetagelse af sine opgaver i henhold til denne forordning foretage alle nødvendige kontrolbesøg på stedet i ethvert forretningslokale eller på ethvert areal tilhørende de juridiske personer, der er omhandlet i artikel 61, stk. 1. ESMA kan, i det omfang det er nødvendigt for at udføre kontrolbesøget på stedet korrekt og effektivt, foretage besøget uvarslet.
2. De embedsmænd og andre personer, som ESMA har bemyndiget til at foretage kontrolbesøg på stedet, kan betræde forretningslokaler eller arealer, som tilhører de juridiske personer, der er genstand for ESMA's afgørelse om undersøgelse, og udøve alle de beføjelser, der fremgår af artikel 62, stk. 1. De har også beføjelse til at forsegle alle forretningslokaler og bøger eller registre i det for kontrolbesøget nødvendige tidsrum og omfang.
3. De embedsmænd og andre personer, som ESMA har bemyndiget til at foretage kontrolbesøg på stedet, udøver deres beføjelser efter fremlæggelse af en skriftlig tilladelse, som angiver genstanden for og formålet med kontrolbesøget samt de tvangsbøder, der er omhandlet i artikel 66, og som finder anvendelse, hvis de berørte personer ikke underkaster sig kontrolbesøget. ESMA underretter i god tid den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor kontrolbesøget skal gennemføres.
4. De personer, der er omhandlet i artikel 61, stk. 1, skal underkaste sig det kontrolbesøg på stedet, som ESMA har påbudt ved afgørelse. Afgørelsen angiver kontrolbesøgets genstand og formål, fastsætter tidspunktet for dets påbegyndelse og oplyser om de tvangsbøder, der er foreskrevet i artikel 66, de retsmidler, der er tilgængelige i henhold til forordning (EU) nr. 1095/2010, og om retten til at få prøvet afgørelsen ved Domstolen. ESMA træffer disse afgørelser efter høring af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor kontrolbesøget skal gennemføres.
5. Embedsmænd og de personer, der er bemyndiget eller udpeget af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor kontrolbesøget skal gennemføres, skal på ESMA's anmodning aktivt bistå embedsmændene og andre personer, der er bemyndiget af ESMA. De udøver til dette formål de beføjelser, der er omhandlet i stk. 2. Embedsmænd fra den pågældende medlemsstats kompetente myndighed kan også på anmodning deltage i kontrolbesøget på stedet.
6. ESMA kan også kræve, at de kompetente myndigheder udfører særlige undersøgelsesopgaver og kontrolbesøg på stedet, som foreskrevet i denne artikel og i artikel 62, stk. 1, på ESMA's vegne. De kompetente myndigheder har i den forbindelse de samme beføjelser som ESMA, jf. nærværende artikel og artikel 62, stk. 1.
7. Hvis embedsmænd og andre ledsagende personer, der er bemyndiget af ESMA, fastslår, at en person modsætter sig et kontrolbesøg, der er påbudt i henhold til nærværende artikel, yder den kompetente myndighed i den pågældende medlemsstat dem den bistand, der er nødvendig for, at de kan gennemføre deres kontrolbesøg på stedet, og anmoder eventuelt om politiets eller en tilsvarende retshåndhævende myndigheds bistand.
8. Hvis det i stk. 1 omhandlede kontrolbesøg på stedet eller den i stk. 7 omhandlede bistand i overensstemmelse med national ret kræver dommerkendelse, skal der anmodes derom. Der kan også ansøges om en sådan kendelse som en sikkerhedsforanstaltning.
9. Anmodes der om en kendelse som omhandlet i stk. 8, kontrollerer den nationale domstol ægtheden af ESMA's afgørelse og sikrer, at de påtænkte tvangsindgreb hverken er vilkårlige eller urimelige i forhold til kontrolbesøgets genstand. Når den nationale domstol kontrollerer tvangsindgrebenes proportionalitet, kan den anmode ESMA om nærmere forklaringer. En sådan anmodning om nærmere forklaringer kan navnlig vedrøre grundene til ESMA's mistanke om, at en overtrædelse af denne forordning har fundet sted samt til alvoren af den formodede overtrædelse og hvordan den person, der er genstand for tvangsindgrebene, er indblandet. Den nationale domstol kan dog ikke prøve nødvendigheden af undersøgelsen eller kræve at få forelagt oplysninger fra ESMA's sagsakter. Lovligheden af ESMA's afgørelse kan kun indklages for Domstolen efter den i forordning (EU) nr. 1095/2010 fastlagte procedure.
Artikel 64
Procedureregler for at træffe tilsynsforanstaltninger og pålægge af bøder
1. Fastslår ESMA i forbindelse med udførelsen af sine opgaver i henhold til denne forordning, at der er betydelig grund til at antage, at der muligvis gør sig forhold gældende, der udgør en eller flere af de overtrædelser, der er omhandlet i bilag I, udpeger ESMA en uafhængig efterforskningsembedsmand internt i ESMA til at undersøge sagen. Den udpegede embedsmand må ikke være eller have været direkte eller indirekte inddraget i tilsynet med eller registreringen af det pågældende transaktionsregister, og vedkommende skal udføre sine opgaver uafhængigt af ESMA.
2. Efterforskningsembedsmanden undersøger de påståede overtrædelser under hensyntagen til eventuelle udtalelser fra de personer, der er genstand for undersøgelserne, og indsender et fuldstændigt dossier med sine resultater til ESMA.
Efterforskningsembedsmanden kan med henblik på udførelsen af sine opgaver udøve beføjelse til at anmode om oplysninger i henhold til artikel 61 og til at foretage undersøgelser og kontrolbesøg på stedet i henhold til artikel 62 og 63. Efterforskningsembedsmanden overholder ved udøvelsen af disse beføjelser artikel 60.
Under udførelsen af sine opgaver skal efterforskningsembedsmanden have adgang til alle de dokumenter og oplysninger, som ESMA har indsamlet i forbindelse med ESMA's tilsynsaktiviteter.
3. Efterforskningsembedsmanden skal efter afslutning af sin undersøgelse og før dossieret med resultaterne indsendes til ESMA give de personer, der er genstand for undersøgelsen, lejlighed til at blive hørt om de forhold, der undersøges. Efterforskningsembedsmanden baserer kun sine resultater på forhold, som de berørte personer har haft lejlighed til at udtale sig om.
Retten til forsvar for de berørte personer skal respekteres fuldt ud i forbindelse med undersøgelser i henhold til denne artikel.
4. Ved indsendelse af dossieret med resultaterne til ESMA underretter efterforskningsembedsmanden de personer, der er genstand for undersøgelserne, herom. De personer, der er genstand for undersøgelserne, har ret til aktindsigt i dossieret med forbehold af andre personers berettigede interesse i, at deres forretningshemmeligheder ikke afsløres. Retten til aktindsigt omfatter ikke fortrolige oplysninger, der vedrører tredjeparter.
5. ESMA afgør på baggrund af dossieret med efterforskningsembedsmandens resultater og, når de berørte personer anmoder herom, efter at have hørt de personer, der er genstand for undersøgelserne i henhold til artikel 67, hvorvidt de personer, der har været genstand for undersøgelsen, har gjort sig skyldige i en eller flere af de overtrædelser, der er omhandlet i bilag I, og træffer i givet fald en tilsynsforanstaltning i henhold til artikel 73 og pålægger en bøde i henhold til artikel 65.
6. Efterforskningsembedsmanden deltager ikke i ESMA's overvejelser om sagen og indgår ikke på nogen anden måde i ESMA's beslutningsproces.
7. Kommissionen vedtager yderligere procedureregler for udøvelse af beføjelsen til at pålægge bøder eller tvangsbøder, herunder bestemmelser om retten til forsvar, midlertidige bestemmelser og opkrævning af bøder eller tvangsbøder, og vedtager detaljerede bestemmelser for forældelsesfrister for pålæg og håndhævelse af sanktioner.
De i første afsnit omhandlede bestemmelser vedtages ved hjælp af delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 82.
8. ESMA henviser sager til strafferetlig behandling til de relevante nationale myndigheder, hvis ESMA i forbindelse med varetagelsen af sine opgaver i henhold til denne forordning fastslår, at der er betydelig grund til at antage, at der muligvis gør sig forhold gældende, der kan betragtes som en overtrædelse af straffeloven. Endvidere afholder ESMA sig fra at pålægge bøder eller tvangsbøder, hvis en allerede truffet afgørelse om frifindelse eller idømmelse af straf på baggrund af et eller flere identiske forhold, eller forhold som i det væsentlige er ens, allerede har antaget retskraft som følge af en straffesag i henhold til national ret.
Artikel 65
Bøder
1. Hvis ESMA i overensstemmelse med artikel 64, stk. 5, finder, at et transaktionsregister forsætligt eller uagtsomt har gjort sig skyldig i en af de overtrædelser, der er omhandlet i bilag I, træffer det afgørelse om pålæggelse af en bøde i overensstemmelse med nærværende artikels stk. 2.
Et transaktionsregister anses for forsætligt at have gjort sig skyldig i en overtrædelse, hvis ESMA har opdaget objektive faktorer, der viser, at transaktionsregistret eller dets øverste ledelse med overlæg gjorde sig skyldig i overtrædelsen.
2. Grundbeløbene for de bøder, der er omhandlet i stk. 1, skal ligge inden for følgende skala:
a)
for så vidt angår de overtrædelser, der er omhandlet i bilag I, afsnit I, litra c), afsnit II, litra c)-g), og afsnit III, litra a) og b), er bødebeløbet på mindst 10 000 EUR og højst 20 000 EUR
b)
for så vidt angår de overtrædelser, der er omhandlet i bilag I, afsnit I, litra a), b) og d)-h), og bilag I afsnit II, litra a), b) og h), er bøden på mindst 5 000 EUR og højst 10 000 EUR.
Ved afgørelse af, om grundbeløbet for bøderne skal ligge i den lave, midterste eller høje del af den skala, som er fastsat i første afsnit, tager ESMA hensyn til det berørte transaktionsregisters årlige omsætning i det foregående regnskabsår. Grundbeløbet skal ligge i den lave ende af skalaen for transaktionsregistre med en årlig omsætning på under 1 mio. EUR, i midten af skalaen for transaktionsregistre med en omsætning på mellem 1 og 5 mio. EUR og i den høje ende af skalaen for transaktionsregistre med en årlig omsætning på over 5 mio. EUR.
3. De i stk. 2 fastsatte grundbeløb justeres om nødvendigt under hensyn til skærpende eller formildende omstændigheder i overensstemmelse med de relevante koefficienter, der er fastsat i bilag II.
De relevante skærpende koefficienter anvendes én for én på grundbeløbet. Hvis mere end én skærpende koefficient finder anvendelse, lægges forskellen mellem grundbeløbet og det beløb, der fremkommer ved anvendelse af hver enkelt skærpende koefficient, til grundbeløbet.
De relevante formildende koefficienter anvendes én for én på grundbeløbet. Hvis mere end én formildende koefficient finder anvendelse, trækkes forskellen mellem grundbeløbet og det beløb, der fremkommer ved anvendelse af hver enkelt formildende koefficient, fra grundbeløbet.
4. Uanset stk. 2 og 3 skal bøden højst udgøre 20 % af det berørte transaktionsregisters årlige omsætning i det foregående regnskabsår, men hvis transaktionsregistret direkte eller indirekte har haft en fortjeneste på grund af overtrædelsen, skal bøden mindst svare til den pågældende økonomiske fortjeneste.
Udgør en handling eller undladelse fra et transaktionsregisters side mere end én af de overtrædelser, der er omhandlet i bilag I, anvendes kun den største bøde beregnet i overensstemmelse med stk. 2 og 3 i tilknytning til en af disse overtrædelser.
Artikel 66
Tvangsbøder
1. ESMA træffer afgørelse om pålæggelse af tvangsbøder med henblik på at tvinge:
a)
et transaktionsregister til at bringe en overtrædelse til ophør i overensstemmelse med en afgørelse i henhold til artikel 73, stk. 1, litra a)
b)
en person, jf. artikel 61, stk. 1
i)
til at give fuldstændige oplysninger, der er blevet anmodet om ved afgørelse truffet i henhold til artikel 61
ii)
til at underkaste sig en undersøgelse og navnlig til at udlevere fuldstændige registre, data, procedurer eller alt andet ønsket materiale og til at supplere og korrigere andre oplysninger, som er udleveret i forbindelse med en undersøgelse, der er iværksat ved en afgørelse i henhold til artikel 62, eller
iii)
til at underkaste sig et kontrolbesøg på stedet, der er påbudt ved en afgørelse i henhold til artikel 63.
2. En tvangsbøde skal være effektiv og stå i et rimeligt forhold til overtrædelsernes grovhed. Tvangsbøden pålægges pr. dags forsinkelse.
3. Uanset stk. 2 skal beløbet for tvangsbøderne udgøre 3 % af den gennemsnitlige daglige omsætning i det foregående regnskabsår eller, for så vidt angår fysiske personer, 2 % af den gennemsnitlige daglige indtægt i det foregående kalenderår. Det beregnes fra den dato, der er anført i afgørelsen om at pålægge den.
4. En tvangsbøde pålægges i maksimalt seks måneder efter meddelelsen af ESMA's afgørelse. ESMA tager efter periodens udløb foranstaltningen op til revision.
Artikel 67
Høring af de berørte personer
1. Før ESMA træffer en afgørelse om en bøde eller tvangsbøde i henhold til artikel 65 og 66, giver den de personer, der er genstand for proceduren, lejlighed til at blive hørt om ESMA's undersøgelsesresultater. ESMA lægger kun de resultater til grund for sine afgørelser, som de personer, der er genstand for proceduren, har haft lejlighed til at udtale sig om.
2. Retten til forsvar for de personer, som er genstand for proceduren, skal respekteres fuldt ud i procedureforløbet. De har ret til aktindsigt i ESMA's sagsakter med forbehold af andre personers berettigede interesse i, at deres forretningshemmeligheder ikke afsløres. Retten til aktindsigt omfatter ikke fortrolige oplysninger eller ESMA's interne forberedende dokumenter.
Artikel 68
Offentliggørelse, art, tvangsfuldbyrdelse og pålæggelse af bøder og tvangsbøder
1. ESMA offentliggør alle de bøder og tvangsbøder der er pålagt i henhold til artikel 65 og 66, medmindre en sådan offentliggørelse vil være til alvorlig skade for finansmarkedet eller forvolde de involverede parter uforholdsmæssig stor skade. En sådan offentliggørelse skal ikke indeholde personoplysninger som omhandlet i forordning (EF) nr. 45/2001.
2. Bøder og tvangsbøder, der er pålagt i henhold til artikel 65 og 66, skal være af administrativ art.
3. Hvis ESMA træffer afgørelse om ikke at pålægge bøder eller tvangsbøder, underretter den Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og den berørte medlemsstats kompetente myndigheder herom og redegør for grundene til denne afgørelse.
4. Bøder og tvangsbøder, der er pålagt i henhold til artikel 65 og 66, skal kunne tvangsfuldbyrdes.
Tvangsfuldbyrdelsen sker efter den borgerlige retsplejes regler i den medlemsstat, på hvis område den finder sted. Tvangsfuldbyrdelsespåtegning skal efter en prøvelse, der kun omfatter ægtheden af det pågældende tvangsfuldbyrdelsesgrundlag, påføres af den myndighed, som hver af medlemsstaternes regeringer har udpeget og anmeldt til ESMA og Domstolen.
Når disse formkrav er opfyldt på rekvirentens begæring, kan denne lade tvangsfuldbyrdelsen udføre ved indbringelse direkte for det organ, der ifølge den nationale lovgivning er kompetent hertil.
Tvangsfuldbyrdelsen kan kun udsættes efter beslutning truffet af Domstolen. Det henhører dog under de nationale domstoles kompetence at prøve klager over påståede uregelmæssigheder i gennemførelsen af tvangsfuldbyrdelser.
5. Bøder og tvangsbøder overføres til Den Europæiske Unions almindelige budget.
Artikel 69
Prøvelse ved Domstolen
Domstolen har fuld prøvelsesret med hensyn til klager over afgørelser, hvorved ESMA pålægger en bøde eller en tvangsbøde. Domstolen kan ophæve, nedsætte eller forhøje den pågældende bøde eller tvangsbøde.
Artikel 70
Ændringer af bilag II
For at tage hensyn til udviklingen på de finansielle markeder tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 82 vedrørende foranstaltninger til ændring af bilag II.
Artikel 71
Tilbagetrækning af registreringen
1. Med forbehold af artikel 73 trækker ESMA registreringen af et transaktionsregister tilbage, hvis transaktionsregistret:
a)
udtrykkeligt giver afkald på registreringen eller ikke har leveret tjenesteydelser i de seks forudgående måneder
b)
har opnået registrering på grundlag af urigtige erklæringer eller på anden uretmæssig vis
c)
ikke længere opfylder de betingelser, der skulle opfyldes for at opnå registrering.
2. ESMA underretter uden unødig forsinkelse den i artikel 57, stk. 1, omhandlede kompetente myndighed om enhver afgørelse om at trække registreringen af et transaktionsregister tilbage.
3. Den kompetente myndighed i en medlemsstat, hvor transaktionsregistret leverer tjenesteydelser og udøver aktiviteter, som finder, at en af betingelserne i stk. 1 er opfyldt, kan anmode ESMA om at undersøge, om betingelserne for tilbagetrækning af registreringen af det berørte transaktionsregister er opfyldt. Hvis ESMA beslutter sig for ikke at trække registreringen af det berørte transaktionsregister tilbage, skal ESMA give en fuldstændig begrundelse herfor.
4. Den i stk. 3 nævnte kompetente myndighed er den myndighed, der er udpeget i henhold til artikel 22.
Artikel 72
Tilsynsgebyrer
1. ESMA pålægger transaktionsregistrene gebyrer i overensstemmelse med denne forordning og i overensstemmelse med de delegerede retsakter, der vedtages i henhold til stk. 3. Disse gebyrer skal fuldt ud dække ESMA's nødvendige udgifter til registrering og tilsyn med transaktionsregistre samt godtgørelse af de omkostninger, som de kompetente myndigheder eventuelt pådrager sig under udførelse af arbejde i medfør af denne forordning, navnlig som følge af en delegation af opgaver, jf. artikel 74.
2. De gebyrer, der pålægges et transaktionsregister, skal dække alle ESMA's administrative udgifter i forbindelse med dens registrerings- og tilsynsaktiviteter og skal stå i et rimeligt forhold til det berørte transaktionsregisters omsætning.
3. Kommissionen vedtager en delegeret retsakt i overensstemmelse med artikel 82 for yderligere at præcisere gebyrernes art, de tjenester, for hvilke de skal erlægges, gebyrernes størrelse og betalingsmåde.
Artikel 73
ESMA's tilsynsforanstaltninger
1. Finder ESMA i overensstemmelse med artikel 64, stk. 5, at et transaktionsregister har gjort sig skyldig i en af de overtrædelser, der er omhandlet i bilag I, træffer den én eller flere af følgende afgørelser med:
a)
krav om, at transaktionsregistret bringer overtrædelsen til ophør
b)
pålæggelse af bøder, jf. artikel 65
c)
udstedelse af offentlige meddelelser
d)
som en sidste udvej, tilbagetrækning af transaktionsregistrets registrering
2. ESMA tager i forbindelse med de i stk. 1 omhandlede afgørelser hensyn til overtrædelsens art og alvor ud fra følgende kriterier:
a)
overtrædelsens varighed og hyppighed
b)
hvorvidt overtrædelsen har afsløret alvorlige eller systemiske svagheder i virksomhedens procedurer eller i dens styringssystemer eller interne kontrol
c)
hvorvidt overtrædelsen har givet anledning til, fremmet eller på anden vis foranlediget økonomisk kriminalitet
d)
hvorvidt overtrædelsen er begået forsætligt eller uagtsomt.
3. ESMA underretter uden unødigt ophold det berørte transaktionsregister om enhver afgørelse, som træffes i henhold til stk. 1, og videregiver den til medlemsstaternes kompetente myndigheder og Kommissionen. ESMA offentliggør den pågældende afgørelse på sit websted senest ti arbejdsdage efter den dato, hvor den blev vedtaget.
Samtidig med offentliggørelsen af sin afgørelse, jf. første afsnit, offentliggør ESMA endvidere det pågældende transaktionsregisters ret til at påklage afgørelsen, det forhold, hvis det er relevant, at en sådan klage er indgivet, idet det præciseres, at klagen ikke har opsættende virkning, og det forhold, at ESMA's klagenævn kan suspendere anvendelsen af den påklagede afgørelse i henhold til artikel 60, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 74
ESMA's delegation af opgaver til kompetente myndigheder
1. Er det nødvendigt for at kunne udføre en tilsynsopgave korrekt, kan ESMA delegere specifikke tilsynsopgaver til den kompetente myndighed i en medlemsstat i overensstemmelse med de af ESMA udarbejdede retningslinjer, jf. artikel 16 i forordning (EU) nr. 1095/2010. Disse specifikke tilsynsopgaver kan navnlig omfatte beføjelse til at fremsætte anmodninger om oplysninger, jf. artikel 61, og til at foretage undersøgelser og kontrolbesøg på stedet, jf. artikel 62 og artikel 63, stk. 6.
2. Forud for delegation af en opgave hører ESMA den relevante kompetente myndighed. Høringerne vedrører:
a)
omfanget af den opgave, der skal delegeres
b)
tidsplanen for udførelsen af opgaven, og
c)
videregivelse af de nødvendige oplysninger fra og til ESMA.
3. I overensstemmelse med den forordning om gebyrer, som Kommissionen har vedtaget i henhold til artikel 72, stk. 3, godtgør ESMA de omkostninger, som en kompetent myndighed pådrager sig som følge af udførelsen af delegerede opgaver.
4. ESMA tager den i stk. 1 omhandlede afgørelse op til revision med passende mellemrum. En delegation kan til enhver tid tilbagekaldes.
5. En delegation af opgaver berører ikke det ansvar, som påhviler ESMA, og begrænser ikke ESMA's mulighed for at varetage og føre tilsyn med delegerede aktiviteter. Tilsynsopgaver i medfør af denne forordning, herunder registreringsafgørelser, endelige vurderinger og opfølgende afgørelser vedrørende overtrædelser, delegeres ikke.
KAPITEL 2
Forbindelser med tredjelande
Artikel 75
Ækvivalens og internationale aftaler
1. Kommissionen kan vedtage en gennemførelsesretsakt, der bestemmer, at et tredjelands retlige og tilsynsmæssige rammer sikrer, at:
a)
transaktionsregistre, der er godkendt i det pågældende tredjeland, opfylder retligt bindende krav, som er ækvivalente med dem, der er fastsat i denne forordning
b)
der i det pågældende tredjeland regelmæssigt føres effektivt tilsyn med og træffes håndhævelsesforanstaltninger over for transaktionsregistre, og
c)
der er tavshedspligt, herunder beskyttelse af forretningshemmeligheder, som myndighederne deler med tredjeparter, og at de som minimum svarer til den i denne forordning omhandlede tavshedspligt.
Denne gennemførelsesretsakt vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 86, stk. 2.
2. Kommissionen forelægger, hvis det er hensigtsmæssigt og under alle omstændigheder efter vedtagelse af en gennemførelsesretsakt, jf. stk. 1, henstillinger til Rådet om forhandling af internationale aftaler med relevante tredjelande om gensidig adgang til og udveksling af oplysninger om derivataftaler opbevaret i transaktionsregistre, der er etableret i det pågældende tredjeland, på en måde der sikrer, at Unionens myndigheder, herunder ESMA, har umiddelbar og løbende adgang til alle de oplysninger, der er nødvendige for, at de kan varetage deres opgaver.
3. Efter indgåelse af de i stk. 2 omhandlede aftaler og i henhold hertil fastlægger ESMA samarbejdsordninger med de kompetente myndigheder i de relevante tredjelande. Aftalerne præciserer som et minimum:
a)
en mekanisme til udveksling af oplysninger mellem ESMA og enhver anden myndighed i Unionen med ansvar for at varetage opgaver i henhold til denne forordning på den ene side og de relevante kompetente myndigheder i de berørte tredjelande på den anden side, og
b)
procedurer for samordningen af tilsynsaktiviteterne.
4. ESMA anvender forordning (EF) nr. 45/2001, for så vidt angår overførsel af personoplysninger til et tredjeland.
Artikel 76
Samarbejdsordninger
De relevante myndigheder i tredjelande, i hvis myndighedsområde der ikke er etableret nogen transaktionsregistre, kan rette henvendelse til ESMA med henblik på at etablere samarbejdsordninger om adgang til oplysninger om derivataftaler, der opbevares i transaktionsregistre inden for Unionen.
ESMA kan etablere samarbejdsordninger med disse relevante myndigheder vedrørende adgang til oplysninger om derivataftaler, der opbevares i transaktionsregistre i Unionen, forudsat at disse myndigheder opfylder deres ansvar og mandater, og forudsat at der findes garantier for tavshedspligt, herunder for beskyttelse af forretningshemmeligheder, som myndigheder deler med tredjeparter.
Artikel 77
Anerkendelse af transaktionsregistre
1. Et transaktionsregister, der er etableret i et tredjeland, må kun levere tjenesteydelser til enheder, der er etableret i Unionen, og udøve aktiviteter for dem med henblik på artikel 9 efter, at ESMA har anerkendt transaktionsregistret i henhold til stk. 2.
2. Et transaktionsregister, som omhandlet i stk. 1, skal indgive sin ansøgning om anerkendelse til ESMA vedlagt alle nødvendige oplysninger, herunder som minimum de nødvendige oplysninger for at kunne kontrollere, at transaktionsregistret er godkendt og underlagt effektivt tilsyn i et tredjeland, som
a)
er blevet anerkendt af Kommissionen ved en gennemførelsesretsakt i henhold til i artikel 75, stk. 1, som havende en ækvivalent regulerings- og tilsynsramme, der kan håndhæves
b)
har indgået en international aftale med Unionen i henhold til artikel 75, stk. 2, og
c)
har indgået samarbejdsordninger med Unionen i henhold til artikel 75, stk. 3, for at sikre, at Unionens myndigheder, herunder ESMA, har umiddelbar og løbende adgang til alle nødvendige oplysninger.
Senest 30 arbejdsdage efter modtagelsen af ansøgningen vurderer ESMA, hvorvidt ansøgningen er fuldstændig. Hvis ansøgningen ikke er fuldstændig, fastsætter ESMA en frist, inden for hvilken det ansøgende transaktionsregister skal fremlægge de supplerende oplysninger.
ESMA giver senest 180 arbejdsdage efter indgivelsen af en fuldstændig ansøgning det ansøgende transaktionsregister skriftlig meddelelse om, hvorvidt der kan meddeles anerkendelse, eller anerkendelsen nægtes, med en fuldstændig begrundelse herfor.
ESMA offentliggør på sit websted en liste over alle transaktionsregistre, der er registreret i henhold til denne forordning.
AFSNIT VII
KRAV TIL TRANSAKTIONSREGISTRE
Artikel 78
Generelle krav
1. Et transaktionsregister skal have solide forvaltningsordninger, som omfatter en klar organisatorisk struktur med en veldefineret, gennemsigtig og konsekvent ansvarsfordeling og hensigtsmæssige interne kontrolmekanismer, herunder solide administrative og regnskabsmæssige procedurer, som forhindrer enhver videregivelse af fortrolige oplysninger.
2. Et transaktionsregister opretholder og anvender effektive skriftlige organisatoriske og administrative retningslinjer med henblik på at afdække og håndtere potentielle interessekonflikter, der vedrører dets ledere, ansatte eller andre personer, der direkte eller indirekte er forbundet med dem ved snævre forbindelser.
3. Et transaktionsregister skal opstille passende regler og procedurer, som er tilstrækkelige til at sikre, at registret, herunder dets ledere og ansatte, overholder alle denne forordnings bestemmelser.
4. Et transaktionsregister skal opretholde og anvende en sådan organisatorisk struktur, som er nødvendig til at sikre kontinuitet og regelmæssighed i dets levering af tjenesteydelser og udøvelse af aktiviteter. Det anvender med henblik herpå hensigtsmæssige og forholdsmæssigt afpassede systemer, ressourcer og procedurer.
5. Når et transaktionsregister yder accessoriske tjenester såsom handelsbekræftelse, trade matching, rente- og afdragsbetaling relateret til kredithændelser, porteføljeafstemning eller porteføljekomprimering, skal transaktionsregistret holde disse accessoriske tjenester operationsmæssigt adskilte fra de af dets funktioner, der vedrører central indsamling og opbevaring af optegnelser over derivater.
6. Et transaktionsregisters øverste ledelse og bestyrelsesmedlemmer skal have et tilstrækkeligt godt omdømme og tilstrækkelige erfaringer til at sikre en sund og forsigtig ledelse af transaktionsregistret.
7. Et transaktionsregister skal stille objektive, ikke-diskriminerende og offentligt tilgængelige krav vedrørende adgang for virksomheder, der er omfattet af indberetningspligten i artikel 9. Et transaktionsregister skal give tjenesteydere ikke-diskriminerende adgang til de oplysninger, der opbevares af transaktionsregistret, forudsat at de relevante modparter har givet deres samtykke. Kriterier, der begrænser adgangen tillades kun i det omfang, deres formål er at styre de risici, som transaktionsregistrets data udsættes for.
8. Et transaktionsregister skal offentliggøre de priser og gebyrer, der er forbundet med tjenesteydelser, som leveres i henhold til denne forordning. De skal give oplysning om prisen og gebyrerne for hver tjenesteydelse, som leveres særskilt, herunder om nedslag og rabatter og betingelserne for at kunne drage fordel af nævnte reduktioner. De skal give indberettende enheder særskilt adgang til specifikke tjenesteydelser. Et transaktionsregisters priser og gebyrer skal være omkostningsrelaterede.
Artikel 79
Operationel pålidelighed
1. Et transaktionsregister skal identificere kilderne til operationelle risici og reducere dem ved at udvikle passende systemer, kontroller og procedurer. Sådanne systemer skal være pålidelige og sikre og skal have tilstrækkelig kapacitet til at behandle de modtagne oplysninger.
2. Et transaktionsregister udarbejder, gennemfører og opretholder en hensigtsmæssig forretningskontinuitetsplan og en katastrofeberedskabsplan, som har til formål at sikre opretholdelsen af registrets funktioner og sikre rettidig genopretning af transaktioner og opfyldelse af transaktionsregistrets forpligtelser. En sådan plan skal som et minimum indebære, at der oprettes backup-faciliteter.
3. Et transaktionsregister, hvis registrering er blevet trukket tilbage, drager omsorg for en velordnet afløsning, herunder overførsel af data til andre transaktionsregistre og omdirigering af indberetningsstrømmene til andre transaktionsregistre.
Artikel 80
Beskyttelse og registrering
1. Et transaktionsregister sikrer fortrolig behandling og beskyttelse af de oplysninger, der modtages i henhold til artikel 9, samt oplysningernes integritet.
2. Et transaktionsregister anvender kun de oplysninger, det modtager i henhold til denne forordning, til kommercielle formål, hvis de relevante modparter har givet deres samtykke.
3. Et transaktionsregister skal omgående registrere de oplysninger, der modtages i henhold til artikel 9, og skal opbevare dem i mindst ti år efter de relevante aftalers udløb. Det skal anvende rettidige og effektive registreringsprocedurer med henblik på at dokumentere ændringer af de registrerede oplysninger.
4. Et transaktionsregister skal beregne positionerne pr. derivatklasse og pr. indberettende enhed på grundlag af de detaljerede oplysninger om derivataftalerne, der indberettes i overensstemmelse med artikel 9.
5. Et transaktionsregister skal rettidigt give parterne i en aftale adgang til oplysningerne om nævnte aftale og mulighed for at korrigere dem.
6. Et transaktionsregister træffer alle rimelige foranstaltninger med henblik på at forebygge misbrug af de oplysninger, der opbevares i dets systemer.
En fysisk person, der har snævre forbindelser til et transaktionsregister, eller en juridisk person, som har et moder- eller datterselskabsforhold til transaktionsregistret, må ikke anvende fortrolige oplysninger, som er registreret i transaktionsregisteret, til forretningsmæssige formål.
Artikel 81
Gennemsigtighed og datatilgængelighed
1. Et transaktionsregister offentliggør regelmæssigt og på en lettilgængelig måde de samlede positioner pr. derivatklasse for de indberettede aftaler.
2. Et transaktionsregister indsamler og opbevarer data og sikrer, at de i stk. 3 nævnte enheder har direkte og øjeblikkelig adgang til de oplysninger om derivataftaler, som er nødvendige, for at de kan opfylde deres respektive forpligtelser og mandater.
3. Et transaktionsregister gør de nødvendige oplysninger tilgængelige for følgende enheder, for at de kan opfylde deres respektive forpligtelser og mandater:
a)
ESMA
b)
ESRB
c)
den kompetente myndighed, som fører tilsyn med CCP'er, der har adgang til transaktionsregistret
d)
den kompetente myndighed, som fører tilsyn med handelspladserne for de indberettede aftaler
e)
de relevante medlemmer af ESCB
f)
de relevante myndigheder i et tredjeland, der har indgået en international aftale med Unionen, jf. artikel 75
g)
de tilsynsmyndigheder der er udpeget i henhold til artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/25/EF af 21. april 2004 om overtagelsestilbud (32)
h)
de relevante EU-værdipapir- og -markedstilsynsmyndigheder
i)
de relevante myndigheder i et tredjeland, der har indgået en samarbejdsordning med ESMA, jf. artikel 76
j)
Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder.
4. ESMA deler de oplysninger med andre relevante EU-myndigheder, som er nødvendige for varetagelse af deres opgaver.
5. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel udarbejder ESMA efter høring af medlemmerne af ESCB et udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som præciserer hyppigheden og indholdet af de oplysninger, der er omhandlet i stk. 1 og 3, såvel som de operationelle standarder, der er nødvendige for at aggregere og sammenligne data på tværs af registre, og for at de i stk. 3 omhandlede enheder kan have adgang til disse oplysninger i fornødent omfang. Udkastene til reguleringsmæssige tekniske standarder skal sikre, at de oplysninger, som offentliggøres i henhold til stk. 1, ikke gør det muligt at identificere nogen part i en aftale.
ESMA forelægger disse udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for Kommissionen senest den 30. september 2012.
Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage de i første afsnit omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder i overensstemmelse med artikel 10-14 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
Artikel 82
Udøvelse af de delegerede beføjelser
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 1, stk. 6, artikel 64, stk. 7, artikel 70, artikel 72, stk. 3, og artikel 85, stk. 2, tillægges Kommissionen for en ubegrænset periode.
3. Inden Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, bestræber den sig på at høre ESMA.
4. Den i artikel artikel 1, stk. 6, artikel 64, stk. 7, artikel 70, artikel 72, stk. 3, og artikel 85, stk. 2, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
5. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
6. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 1, stk. 6, artikel 64, stk. 7, artikel 70, artikel 72, stk. 3, og artikel 85, stk. 2, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på tre måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet eller Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med tre måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
AFSNIT VIII
FÆLLES BESTEMMELSER
Artikel 83
Tavshedspligt
1. Alle personer, der arbejder eller har arbejdet for de kompetente myndigheder, som udpeges i henhold til artikel 22, og de myndigheder, der er nævnt i artikel 81, stk. 3, for ESMA eller for revisorer og eksperter, der handler på de kompetente myndigheders eller ESMA's vegne, er pålagt tavshedspligt. Ingen af de fortrolige oplysninger, disse personer modtager i forbindelse med deres hverv, må videregives til andre personer eller myndigheder, undtagen i summarisk eller sammenfattet form, således at ingen individuel CCP, intet transaktionsregister eller nogen anden person kan identificeres, medmindre andet gælder for sager henhørende under strafferet, skatteret eller denne forordning.
2. Hvis en CCP er erklæret konkurs eller under tvangsopløsning, kan fortrolige oplysninger, der ikke vedrører tredjemand, videregives under en civil retssag eller handelssag, hvis det er nødvendigt for at gennemføre sagen.
3. Med forbehold af tilfælde omfattet af strafferetten eller skatteretten gælder, at de kompetente myndigheder, ESMA, organer eller fysiske eller juridiske personer ud over kompetente myndigheder, der modtager fortrolige oplysninger i henhold til denne forordning, kun må anvende disse oplysninger i forbindelse med udøvelsen af deres hverv og, for de kompetente myndigheders vedkommende, inden for denne forordnings anvendelsesområde, eller for andre myndigheders, organers eller fysiske eller juridiske personers vedkommende til det formål, hvortil de fik udleveret disse oplysninger, og/eller i forbindelse med administrative eller retlige procedurer, der er specifikt knyttet til udøvelsen af disse funktioner. Den myndighed, der modtager oplysningerne, kan dog anvende dem til ikke-forretningsmæssige formål, hvis ESMA, den kompetente myndighed eller en anden myndighed, et andet organ eller en anden person, der har afgivet oplysningerne, giver sit samtykke hertil.
4. Enhver fortrolig oplysning, der modtages, udveksles eller videregives i henhold til denne forordning, er underlagt de i stk. 1, 2 og 3 omhandlede betingelser vedrørende tavshedspligt. Disse betingelser er dog ikke til hinder for, at ESMA, de kompetente myndigheder eller de relevante centralbanker udveksler eller fremsender fortrolige oplysninger i overensstemmelse med denne forordning og anden lovgivning, der finder anvendelse på investeringsselskaber, kreditinstitutter, pensionskasser, investeringsinstitutter, FAIF'er, forsikrings- og genforsikringsformidlere, forsikringsselskaber, regulerede markeder eller markedsoperatører eller på anden måde med samtykke fra den kompetente myndighed eller andre myndigheder eller organer eller fysiske eller juridiske personer, som har meddelt oplysningen.
5. Stk. 1, 2 og 3 er ikke til hinder for, at de kompetente myndigheder i overensstemmelse med national lovgivning udveksler eller videregiver fortrolige oplysninger, som ikke er modtaget fra en kompetent myndighed i en anden medlemsstat.
Artikel 84
Udveksling af oplysninger
1. Kompetente myndigheder, ESMA og andre relevante myndigheder meddeler uden unødigt ophold hinanden de oplysninger, der er nødvendige for, at de kan udøve deres hverv.
2. Kompetente myndigheder, ESMA, andre relevante myndigheder og andre organer eller fysiske eller juridiske personer, der modtager fortrolige oplysninger i forbindelse med udøvelsen af deres hverv i henhold til denne forordning, skal kun anvende disse oplysninger i forbindelse med udøvelsen af dette hverv.
3. Kompetente myndigheder videregiver oplysninger til de relevante medlemmer af ESCB, når disse oplysninger er relevante for udøvelsen af deres hverv.
AFSNIT IX
OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 85
Rapporter og revision
1. Senest den 17. august 2015 foretager Kommissionen en revision af denne forordning og udarbejder en generel rapport herom. Kommissionen fremsender rapporten til Europa-Parlamentet og Rådet sammen med eventuelle forslag.
Kommissionen skal især:
a)
i samarbejde med medlemmerne af ESCB vurdere det eventuelle behov for foranstaltninger, som kan lette CCP'ers adgang til centralbankslikviditetsfaciliteter
b)
i samarbejde med ESMA og de relevante sektormyndigheder vurdere den systemiske betydning af ikke-finansielle virksomheders transaktioner med OTC-derivater og især denne forordnings indvirkning på ikke-finansielle virksomheders brug af OTC-derivater
c)
i lyset af erfaringerne med de tilsynsmæssige rammer for CCP'er, herunder effektiviteten af tilsynskollegier, vurdere de respektive afstemningsmodaliteter, som er fastsat i artikel 19, stk. 3, og i ESMA's forretningsorden, navnlig i forbindelse med proceduren for tilladelse til CCP'er
d)
i samarbejde med ESMA og ESRB vurdere om effektiviteten af marginkrav med henblik på at begrænse procyklikalitet og behovet for at fastsætte yderligere interventionskapacitet inden for dette område
e)
i samarbejde med ESMA vurdere udviklingen inden for CCP'ernes politikker for krav til sikkerhedsstillelse, sikkerhedskrav og deres tilpasning til deres brugeres specifikke aktiviteter og risikoprofiler.
Den i første afsnit, litra a), omhandlede vurdering skal inddrage eventuelle resultater af igangværende arbejde mellem centralbanker på EU-plan og internationalt plan. Vurderingen skal også tage hensyn til princippet om centralbankernes uafhængighed og deres ret til efter eget skøn at give adgang til likviditet samt den potentielle utilsigtede virkning på CCP'ernes adfærd eller det indre marked. Eventuelle forslag i tilknytning hertil skal hverken direkte eller indirekte diskriminere mod nogen medlemsstat eller gruppe af medlemsstater som hjemsted for clearingydelser.
2. Kommissionen udarbejder efter høring af ESMA og EIOPA senest den 17. august 2014 en rapport om de fremskridt og bestræbelser, som CCP'erne har gjort for at udvikle tekniske løsninger til pensionsordningers overførsel af ikke-kontant sikkerhed som variationsmarginer, såvel som behovet for eventuelle foranstaltninger, der kan lette en sådan løsning. Hvis Kommissionen skønner, at der ikke er gjort de fornødne bestræbelser på at udvikle hensigtsmæssige tekniske løsninger, og at skadelige virkninger af central clearing af derivataftaler for fremtidige pensionisters pensionsydelser er uforandret, tillægges den beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 82 for at forlænge den i artikel 89, stk. 1, omhandlede treårige periode én gang med to år og én gang med ét år.
3. ESMA fremsender rapporter til Kommissionen:
a)
om anvendelsen af clearingforpligtelsen i afsnit II og navnlig den manglende clearingforpligtelse for OTC-derivataftaler, der er indgået inden denne forordnings ikrafttræden
b)
om anvendelsen af identifikationsproceduren i artikel 5, stk. 3
c)
om anvendelsen af de adskillelseskrav, der fastsat i artikel 39
d)
om udvidelsen af anvendelsen af interoperabilitetsordningerne i afsnit V til at omfatte transaktioner inden for andre klasser af finansielle instrumenter end værdipapirer og pengemarkedsinstrumenter
e)
om CCP'ers adgang til handelspladser, visse praksissers virkning på konkurrenceevnen og indvirkningen på fragmenteringen af likviditeten
f)
om ESMA's personale- og ressourcebehov i forbindelse med udøvelsen af dens beføjelser og varetagelsen af dens opgaver i overensstemmelse med denne forordning
g)
om virkningen medlemsstaternes anvendelse af yderligere krav, jf. artikel 14, stk. 5.
Rapporterne fremsendes til Kommissionen senest den 30. september 2014, jf. stk. 1. De skal også forelægges for Europa-Parlamentet og Rådet.
4. Kommissionen udfærdiger, i samarbejde med medlemsstaterne og ESMA og efter anmodning om ESRB's vurdering, en årsrapport, som indeholder en vurdering af eventuelle systemiske risici og omkostninger i forbindelse med interoperabilitetsordninger.
Rapporten skal som minimum fokusere på antallet og kompleksiteten af sådanne ordninger og hensigtsmæssigheden af risikostyringssystemerne og -modellerne. Kommissionen fremsender rapporten til Europa-Parlamentet og Rådet sammen med eventuelle forslag.
ESRB forelægger Kommissionen en vurdering af eventuelle systemiske risici i forbindelse med interoperabilitetsordninger.
5. ESMA forelægger en årsberetning for Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om de sanktioner, de kompetente myndigheder har pålagt, herunder tilsynsforanstaltninger, bøder og tvangsbøder.
Artikel 86
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af Det Europæiske Værdipapirudvalg, der er oprettet ved Kommissionens afgørelse 2001/528/EF (33). Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.
2. Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.
Artikel 87
Ændring af direktiv 98/26/EF
1. I artikel 9, stk. 1, i direktiv 98/26/EF tilføjes følgende afsnit:
»Har en systemoperatør stillet sikkerhed for en anden systemoperatør i forbindelse med et interoperabelt system, berøres den sikkerhedsstillende systemoperatørs ret til nævnte sikkerhed ikke af en insolvensbehandling mod den sikkerhedsmodtagende systemoperatør.«
2. Medlemsstaterne vedtager og offentliggør de love, retsforskrifter og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme stk. 1 senest den 17. august 2014. De underretter straks Kommissionen herom.
Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til direktiv 98/26/EF eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. Medlemsstaterne fastsætter metoderne til udformning af en sådan henvisning.
Artikel 88
Websteder
1. ESMA skal drive et websted, som giver oplysninger om følgende:
a)
aftaler, der er egnede til clearing i henhold til artikel 5
b)
sanktioner pålagt for overtrædelser af artikel 4 og 5 og artikel 7-11
c)
CCP'er, der er meddelt tilladelse til at tilbyde tjenesteydelser eller aktiviteter i Unionen, og som er etableret i Unionen, samt hvilke tjenesteydelser eller aktiviteter den pågældende CCP har tilladelse til at levere eller udøve, herunder de klasser af finansielle instrumenter som er omfattet af tilladelsen
d)
sanktioner pålagt for overtrædelser af afsnit IV og V
e)
CCP'er etableret i et tredjeland, der har tilladelse til at tilbyde tjenesteydelser eller aktiviteter i Unionen, samt hvilke tjenesteydelser eller aktiviteter de pågældende CCP'er har tilladelse til at levere eller udøve, herunder de klasser af finansielle instrumenter, som er omfattet af tilladelsen
f)
transaktionsregistre der er godkendt til at tilbyde tjenesteydelser eller aktiviteter i Unionen
g)
sanktioner og bøder, der er pålagt i overensstemmelse med artikel 65 og 66
h)
det offentlige register, der er omhandlet i artikel 6.
2. For så vidt angår stk. 1, litra b), c) og d), skal de kompetente myndigheder drive websteder, hvor der linkes til ESMA's websted.
3. Alle websteder, der er omhandlet i denne artikel, skal være offentligt tilgængelige og ajourføres jævnligt, og oplysningerne skal fremstå i et tydeligt format.
Artikel 89
Overgangsbestemmelser
1. Den i artikel 4 fastsatte clearingforpligtelse finder i tre år efter denne forordnings ikrafttrædelse ikke anvendelse på OTC-derivataftaler, der ved objektiv måling kan godtgøres at reducere investeringsrisici, der er direkte forbundet med den finansielle solvens for pensionsordninger som defineret i artikel 2, nr. 10). Overgangsperioden gælder også for enheder, der er etableret med det formål at yde kompensation til medlemmer af pensionsordninger i tilfælde af misligholdelse.
De OTC-derivataftaler, der ellers ville være omfattet af clearingforpligtelsen i artikel 4, som disse enheder har indgået i denne periode, er underlagt de krav, der er fastsat i artikel 11.
2. I forbindelse med pensionsordninger omhandlet i artikel 2, nr. 10), litra c) og d), skal den i stk. 1 i nærværende artikel nævnte undtagelse indrømmes af den relevante kompetente myndighed for typer af enheder eller typer af ordninger. Efter at have modtaget anmodningen underretter den kompetente myndighed ESMA og EIOPA. Senest 30 kalenderdage efter modtagelsen af underretningen udsender ESMA efter høring af EIOPA en udtalelse med en vurdering af, om typen af enheder eller typen af ordninger overholder artikel 2, nr. 10), litra c) eller d), og med angivelse af grundene til undtagelsens berettigelse som følge af vanskeligheder med at opfylde variationsmarginkravene. Den kompetente myndighed indrømmer kun en undtagelse, hvis det på fyldestgørende vis godtgøres, at denne type af enheder eller type af ordninger opfylder artikel 2, nr. 10), litra c) eller d), og har vanskeligt ved at opfylde variationsmarginkravene. Den kompetente myndighed træffer en afgørelse inden for ti arbejdsdage efter modtagelse af ESMA's udtalelse under behørig hensyntagen til denne udtalelse. Hvis den kompetente myndighed ikke er enig i ESMA's udtalelse, redegør den på fyldestgørende vis herfor i sin afgørelse og forklarer enhver betydelig afvigelse herfra.
ESMA offentliggør på sit websted en liste over typer af enheder og typer af ordninger som omhandlet i artikel 2, nr. 10), litra c) og d), der er omfattet af en undtagelse i overensstemmelse med første afsnit. For yderligere at styrke sammenhængen mellem tilsynsresultaterne foretager ESMA hvert år en fagfællesevaluering af de enheder, der er opført på listen, i overensstemmelse med artikel 30 i forordning (EU) nr. 1095/2010.
3. En CCP, som i den medlemsstat, hvor den er etableret, har tilladelse til at levere clearingydelser i henhold til den pågældende medlemsstats nationale ret, inden alle de i artikel 4, 5, 8-11, 16, 18, 25, 26, 29, 34, 41, 42, 44, 45, 46, 47, 49, 56 og 81 omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder er blevet vedtaget af Kommissionen, ansøger om tilladelse i medfør af artikel 14 med henblik på denne forordning inden for seks måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for alle de i artikel 16, 25, 26, 29, 34, 41, 42, 44, 45, 47 og 49 omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder.
En i et tredjeland etableret CCP, der er anerkendt som leverandør af clearingydelser i en medlemsstat i overensstemmelse med den pågældende medlemsstats nationale ret ansøger, inden alle de i artikel 16, 26, 29, 34, 41, 42, 44, 45, 47 og 49 omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder er blevet vedtaget af Kommissionen, om anerkendelse i medfør af artikel 25 med henblik på denne forordning inden for seks måneder efter ikrafttrædelsesdatoen for alle de i artikel 16, 26, 29, 34, 41, 42, 44, 45, 47 og 49 omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder.
4. Indtil der i henhold til denne forordning er truffet afgørelse om tilladelse eller anerkendelse af en CCP, er de relevante nationale regler om meddelelse af tilladelse og anerkendelse af CCP'er fortsat gældende, og CCP'en er fortsat underlagt tilsyn ved den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor CCP'en er etableret eller anerkendt.
5. I tilfælde, hvor den kompetente myndighed har meddelt en CCP tilladelse til at foretage clearing af derivater i overensstemmelse med dens medlemsstats nationale ret, inden alle de i artikel 16, 26, 29, 34, 41, 42, 45, 47 og 49 omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder er blevet vedtaget af Kommissionen, skal medlemsstatens kompetente myndighed underrette ESMA om denne tilladelse inden for en måned efter datoen for de i artikel 5, stk. 1, omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarders ikrafttræden.
I tilfælde, hvor den kompetente myndighed har anerkendt en CCP, der er etableret i et tredjeland som leverandør af clearingydelser i overensstemmelse med medlemsstatens nationale ret, inden alle de i artikel 16, 26, 29, 34, 41, 42, 45, 47 og 49 omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarder er trådt i kraft, skal medlemsstatens kompetente myndighed underrette ESMA om denne anerkendelse inden for en måned efter datoen for de i artikel 5, stk. 1, omhandlede reguleringsmæssige tekniske standarders ikrafttræden.
6. Et transaktionsregister, der er blevet meddelt tilladelse eller registreret i dets etableringsmedlemsstat til at indsamle og opbevare optegnelser over derivater i overensstemmelse med den pågældende medlemsstats nationale ret, inden alle de i artikel 9, 56 og 81 omhandlede reguleringsmæssige og gennemførelsesmæssige tekniske standarder er blevet vedtaget af Kommissionen, skal ansøge om registrering i medfør af artikel 55 inden for seks måneder efter datoen for de nævnte reguleringsmæssige og gennemførelsesmæssige tekniske standarders ikrafttræden.
Et transaktionsregister, der er etableret i et tredjeland, og som har tilladelse til at indsamle og opbevare optegnelser over derivater i en medlemsstat i overensstemmelse med den pågældende medlemsstats nationale ret, inden alle de i artikel 9, 56 og 81 omhandlede reguleringsmæssige og gennemførelsesmæssige tekniske standarder er blevet vedtaget af Kommissionen, skal ansøge om anerkendelse i medfør af artikel 77 inden for seks måneder efter datoen for de nævnte reguleringsmæssige og gennemførelsesmæssige tekniske standarders ikrafttræden.
7. Indtil der i henhold til denne forordning er truffet afgørelse om registrering eller anerkendelse af et transaktionsregister, er de relevante nationale bestemmelser om tilladelse, registrering og anerkendelse fortsat gældende, og transaktionsregistret er fortsat underlagt tilsyn ved den kompetente myndighed i den pågældende etablerings- eller anerkendelsesmedlemsstat.
8. Et transaktionsregister, der er blevet meddelt tilladelse eller registreret i sin etableringsmedlemsstat til at indsamle og opbevare optegnelser over derivater i overensstemmelse med den pågældende medlemsstats nationale ret, inden alle de i artikel 56 og 81 omhandlede reguleringsmæssige og gennemførelsesmæssige tekniske standarder er blevet vedtaget af Kommissionen, kan anvendes til at opfylde indberetningskravet i artikel 9, indtil der er truffet en afgørelse om registrering af transaktionsregistret i henhold til denne forordning.
Et transaktionsregister, der er etableret i et tredjeland, og som har tilladelse til at indsamle og opbevare optegnelser over derivater i overensstemmelse med en medlemsstats nationale ret, inden alle de i artikel 56 og 81 omhandlede reguleringsmæssige og gennemførelsesmæssige tekniske standarder er blevet vedtaget af Kommissionen, kan anvendes til at opfylde indberetningskravet i artikel 9, indtil der er truffet en afgørelse om anerkendelse af transaktionsregistret i henhold til denne forordning.
9. Uanset artikel 81, stk. 3, litra f), kan et transaktionsregister, hvis der ikke er indgået nogen international aftale mellem et tredjeland og Unionen som omhandlet i artikel 75, gøre de nødvendige oplysninger tilgængelige for de relevante myndigheder i det pågældende tredjeland indtil den 17. august 2013, under forudsætning af at det underretter ESMA.
Artikel 90
ESMA's personale og ressourcer
Senest den 31. december 2012 foretager ESMA et skøn over de personale- og ressourcebehov, der følger af dens overtagelse af sine beføjelser og pligter i overensstemmelse med denne forordning, og forelægger Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen en rapport.
Artikel 91
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 4. juli 2012.
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 648/2012
ze dne 4. července 2012
o OTC derivátech, ústředních protistranách a registrech obchodních údajů
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropské centrální banky (1),
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),
v souladu s řádným legislativním postupem (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Skupina na vysoké úrovni vedená Jacquesem de Larosièrem ve své zprávě vypracované na žádost Komise a zveřejněné dne 25. února 2009 došla k závěru, že rámec dohledu nad finančním odvětvím v Unii má být posílen, aby se snížilo riziko a závažnost budoucích finančních krizí, a doporučila dalekosáhlé reformy struktury dohledu nad tímto odvětvím, včetně vytvoření Evropského systému orgánů finančního dohledu, který by se skládal ze tří evropských orgánů dohledu - jednoho pro bankovnictví, jednoho pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění a jednoho pro cenné papíry a trhy -, a zřízení Evropské rady pro systémová rizika.
(2)
Komise ve svém sdělení ze dne 4. března 2009 nazvaném „Urychlit oživení evropské ekonomiky“ navrhla posílit regulační rámec Unie pro finanční služby. Ve svém sdělení ze dne 3. července 2009 nazvaném „Zajištění efektivních, bezpečných a stabilních trhů s deriváty“ posoudila Komise úlohu derivátů ve finanční krizi a ve svém sdělení ze dne 20. října 2009 s názvem „Zajištění efektivních, bezpečných a stabilních trhů s deriváty: budoucí opatření politiky“ uvedla Komise opatření, která hodlá přijmout, aby snížila rizika spojená s deriváty.
(3)
Dne 23. září 2009 přijala Komise návrhy tří nařízení, kterými se zřizuje Evropský systém orgánů finančního dohledu, včetně vytvoření tří evropských orgánů dohledu, jež mají přispět k jednotnému uplatňování právních předpisů Unie a k zavedení vysoce kvalitních společných norem a postupů v oblasti regulace a dohledu. Evropskými orgány dohledu jsou Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro bankovnictví) (dále jen „EBA“), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (4), Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) (dále jen „EIOPA“), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 (5), a Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) (dále jen „ESMA“), zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (6). Tyto orgány hrají klíčovou úlohu při ochraně stability finančního sektoru. Je proto nezbytné trvale zajistit, aby bylo rozvíjení jejich činnosti vysokou politickou prioritou a aby byly náležitě financovány.
(4)
Mimoburzovní deriváty (dále jen „OTC derivátové smlouvy“) nejsou dostatečně transparentní, jelikož se jedná o soukromě sjednané smlouvy a veškeré informace o nich jsou obvykle dostupné pouze smluvním stranám. Vytvářejí složitou pavučinu vzájemné závislosti, v důsledku čehož může být obtížné určit povahu a úroveň příslušných rizik. Finanční krize prokázala, že tyto vlastnosti zvyšují nejistotu v dobách, kdy je situace na trhu napjatá, a v důsledku toho ohrožují finanční stabilitu. Toto nařízení stanoví podmínky pro zmírňování uvedených rizik a pro zlepšení transparentnosti derivátových smluv.
(5)
Na vrcholné schůzce dne 26. září 2009 v Pittsburghu se čelní představitelé skupiny G-20 dohodli, že by u všech standardizovaných OTC derivátových smluv měl být nejpozději od konce roku 2012 prováděn clearing prostřednictvím ústřední protistrany a že by OTC derivátové smlouvy měly být oznamovány registrům obchodních údajů. V červnu 2010 čelní představitelé skupiny G-20 v Torontu znovu potvrdili svůj závazek a zároveň se zavázali urychlit provádění přísných opatření ke zlepšení transparentnosti OTC derivátových smluv a regulačního dohledu nad nimi, která budou jednotná na mezinárodní úrovni a nediskriminační.
(6)
Komise bude provádět sledování a zasadí se o to, aby tyto závazky stejným způsobem zaváděli mezinárodní partneři Unie. Komise by měla spolupracovat s orgány třetích zemí s cílem prozkoumat vzájemně se podporující řešení, jež zajistí soulad mezi tímto nařízením a požadavky třetích zemí a zabrání tak možnému překrývání činností v této souvislosti. S pomocí ESMA by Komise měla sledovat uplatňování zásad stanovených v tomto nařízení v mezinárodním měřítku a podávat o tom zprávu Evropskému parlamentu a Radě. S cílem předejít existenci případných požadavků, jež by byly duplicitní nebo rozporné, by Komise mohla přijmout rozhodnutí o rovnocennosti právního, dohledového a vynucovacího rámce ve třetích zemích, jsou-li splněny určité podmínky. Posouzením, které je základem takových rozhodnutí, by nemělo být dotčeno právo ústřední protistrany usazené v třetí zemi a uznané ESMA k poskytování clearingových služeb členům clearingového systému nebo obchodním systémům usazeným v Unii, protože rozhodnutí o uznání by mělo být na tomto posouzení nezávislé. Podobně by rozhodnutím o rovnocennosti nebo posouzením nemělo být dotčeno právo registru obchodních údajů usazeného v třetí zemi a uznaného ESMA poskytovat služby subjektům usazeným v Unii.
(7)
Pokud jde o uznávání ústředních protistran z třetích zemí, měla by být v souladu s mezinárodními závazky Unie vyplývajícími z Dohody o zřízení Světové obchodní organizace (WTO), včetně Všeobecné dohody o obchodu službami, rozhodnutí o rovnocennosti právního režimu třetí země právnímu režimu Unie přijímána pouze tehdy, pokud právní režim dané třetí země stanoví účinný rovnocenný systém uznávání ústředních protistran povolených na základě zahraničních právních režimů, v souladu s obecnými regulačními cíli a normami zlepšování transparentnosti na trzích s deriváty, zmírňování systémového rizika a ochrany před zneužíváním trhu, jež stanovila skupina G-20 v září roku 2009. Takový systém by měl být považován za rovnocenný, pokud zajišťuje, že věcný výsledek příslušného regulačního režimu je obdobný požadavkům Unie, a měl by být považován za účinný, pokud jsou uvedená pravidla důsledně uplatňována.
(8)
Vzhledem k vlastnostem trhů s deriváty a fungování ústředních protistran je v této souvislosti vhodné a nezbytné ověřovat skutečnou rovnocennost zahraničních regulačních systémů při plnění cílů a standardů stanovených skupinou G-20, aby se zlepšila transparentnost na trzích s deriváty, zmírnilo systémové riziko a zajistila ochrana před zneužíváním trhu. Velmi zvláštní situace ústředních protistran vyžaduje, aby ustanovení vztahující se ke třetím zemím byla uspořádána a fungovala v souladu s mechanismy, které jsou specifické pro subjekty s touto strukturou trhu. Tento přístup proto nevytváří precedens pro jiné právní předpisy.
(9)
Evropská rada se v závěrech ze dne 2. prosince 2009 dohodla, že je nutno podstatně zlepšit zmírňování úvěrového rizika protistrany a že je důležité zlepšit transparentnost, účinnost a integritu obchodů s deriváty. Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. června 2010 nazvané „Trhy s deriváty: budoucí opatření politiky“ vyzvalo k povinnému clearingu a oznamování OTC derivátových smluv.
(10)
ESMA by měl v oblasti působnosti tohoto nařízení zabezpečovat stabilitu finančních trhů v naléhavých situacích, zajišťovat jednotné uplatňování pravidel Unie vnitrostátními orgány dohledu a urovnávat spory mezi nimi. Měl by také být pověřen vypracováním návrhů regulačních a prováděcích technických norem a mít ústřední úlohu při povolování a sledování ústředních protistran a registrů obchodních údajů.
(11)
Jedním ze základních úkolů, které mají být plněny prostřednictvím Evropského systému centrálních bank (dále jen „ESCB“), je podpora plynulého fungování platebních systémů. Členové ESCB v tomto ohledu vykonávají dohled tím, že zajišťují účinné a spolehlivé clearingové a platební systémy, včetně ústředních protistran. Členové ESCB tak jsou úzce zapojeni do povolování a sledování ústředních protistran, uznávání ústředních protistran ze třetích zemí a schvalování dohod o interoperabilitě. Kromě toho se intenzivně podílejí na stanovování regulačních technických norem i na vypracovávání obecných pokynů a doporučení. Tímto nařízením nejsou dotčeny povinnosti Evropské centrální banky (dále jen „ECB“) a národních centrálních bank zajišťovat účinné a spolehlivé clearingové a platební systémy uvnitř Unie a s jinými zeměmi. Z tohoto důvodu a s cílem zabránit případnému vzniku souběžných souborů pravidel by ESMA a ESCB měly při vypracovávání příslušných návrhů technických norem vzájemně úzce spolupracovat. Při plnění jejich úkolů týkajících se dohledu nad clearingovými a platebními systémy i při plnění funkcí emisní centrální banky je dále zcela zásadní, aby ECB a národní centrální banky měly přístup k informacím.
(12)
Pro derivátové smlouvy stanovené v oddíle C bodech 4 až 10 přílohy I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES ze dne 21. dubna 2004 o trzích finančních nástrojů (7) jsou třeba jednotná pravidla.
(13)
Pobídky k podpoře využívání ústředních protistran se neukázaly jako dostatečný nástroj k zajištění toho, aby byl skutečně prováděn centrální clearing standardizovaných OTC derivátových smluv. Proto jsou nutné požadavky na povinný clearing OTC derivátových smluv, u kterých lze provést centrální clearing, prostřednictvím ústředních protistran.
(14)
Je pravděpodobné, že členské státy přijmou odlišná vnitrostátní opatření, která by mohla vytvořit překážky hladkého fungování vnitřního trhu a mohla by být na úkor účastníků trhu a finanční stability. Jednotné uplatňování povinnosti clearingu v Unii je také nezbytné k zajištění vysoké úrovně ochrany investorů a k vytvoření rovných podmínek pro účastníky trhu.
(15)
Má-li se zajistit, aby povinnost clearingu snížila systémové riziko, je zapotřebí proces určování kategorií derivátů, které by uvedené povinnosti měly podléhat. Uvedený proces by měl vzít v úvahu skutečnost, že ne všechny OTC derivátové smlouvy, jejichž clearing provádějí ústřední protistrany, lze považovat za vhodné pro povinný clearing prostřednictvím ústředních protistran.
(16)
Toto nařízení stanoví kritéria pro určení toho, zda by různé kategorie OTC derivátových smluv měly či neměly podléhat povinnosti clearingu. Na základě návrhů regulačních technických norem vypracovaných ESMA by Komise měla rozhodnout, zda má určitá kategorie OTC derivátových smluv povinnosti clearingu podléhat a odkdy nabývá povinnost clearingu účinnosti, včetně jejího případného postupného zavádění a minimální zbývající doby splatnosti u smluv uzavřených nebo obnovených přede dnem, kdy povinnost clearingu nabývá účinnosti, v souladu s tímto nařízením. Postupné zavádění povinnosti clearingu by mohlo být provedeno v závislosti na typu účastníků trhu, kteří se musí podrobit povinnosti clearingu. Při určování toho, které kategorie OTC derivátových smluv mají podléhat povinnosti clearingu, by ESMA měl přihlédnout ke zvláštní povaze OTC derivátových smluv, které jsou uzavřeny s emitenty krytých dluhopisů nebo s fondy ke krytí krytých dluhopisů.
(17)
Při určování, které kategorie OTC derivátových smluv mají podléhat povinnosti clearingu, by ESMA měl také patřičně přihlížet k dalším relevantním faktorům, především k vzájemné propojenosti smluvních stran používajících příslušné kategorie OTC derivátových smluv a k dopadu na rozsah úvěrového rizika protistrany, a rovněž prosazovat rovné podmínky hospodářské soutěže na vnitřním trhu, jak je uvedeno v čl. 1 odst. 5 písm. d) nařízení (EU) č. 1095/2010.
(18)
Pokud ESMA zjistí, že určitý produkt OTC derivátu je standardizovaný a vhodný ke clearingu, ale žádná ústřední protistrana není ochotna provést clearing daného produktu, měl by prošetřit důvody této skutečnosti.
(19)
Při určování toho, které kategorie OTC derivátových smluv mají podléhat povinnosti clearingu, je třeba řádně přihlédnout ke zvláštní povaze příslušných kategorií OTC derivátových smluv. Hlavní riziko u obchodů s některými kategoriemi OTC derivátových smluv může souviset s vypořádacím rizikem, které je ošetřeno pomocí samostatných mechanismů infrastruktury, a díky tomu se určité kategorie OTC derivátových smluv (například devizové) mohou odlišovat od ostatních kategorií. Clearing prostřednictvím ústředních protistran řeší specificky úvěrové riziko protistrany a nemusí být ideálním řešením pro ošetření vypořádacího rizika. Režim pro takovéto smlouvy by se měl zejména opírat o předběžné mezinárodní sbližování požadavků a vzájemné uznávání dané infrastruktury.
(20)
K zajištění jednotného a soudržného uplatňování tohoto nařízení a rovných podmínek pro účastníky trhu by se v případě, že je u určité kategorie OTC derivátových smluv stanovena povinnost clearingu, měla tato povinnost vztahovat i na všechny smlouvy týkající se dané kategorie OTC derivátových smluv, které byly uzavřeny v den, kdy ESMA obdržel oznámení o tom, že určitá ústřední protistrana má povolení k provádění clearingu v rámci povinnosti clearingu, nebo po tomto dni, ale přede dnem, kdy povinnost clearingu nabývá účinnosti, za předpokladu, že tyto smlouvy mají delší zbývající dobu splatnosti, než je minimální doba stanovená Komisí.
(21)
Při určování, zda má určitá kategorie OTC derivátových smluv podléhat požadavkům na clearing, by ESMA měl usilovat o snížení systémového rizika. To zahrnuje zohlednění takových faktorů posuzování, jako je úroveň standardizace smluvních a prováděcích podmínek smluv, objem a likvidita příslušné kategorie OTC derivátových smluv a dostupnost spravedlivých, spolehlivých a všeobecně přijímaných cenových informací v příslušné kategorii OTC derivátových smluv.
(22)
Aby mohl být proveden clearing určité OTC derivátové smlouvy, musí obě smluvní strany podléhat povinnosti clearingu nebo musí obě souhlasit. Výjimky z povinnosti clearingu by měly být úzce zaměřeny, jelikož by snížily účinnost povinnosti a výhody clearingu prostřednictvím ústředních protistran a mohou vést k regulatorní arbitráži mezi skupinami účastníků trhu.
(23)
V zájmu posílení finanční stability v Unii může být nezbytné, aby se povinnost clearingu a povinnost uplatňovat techniky zmírňování rizika vztahovaly rovněž na obchody, které uzavřely subjekty usazené v třetích zemích, pokud tyto obchody mají v Unii přímý, podstatný a předvídatelný vliv nebo pokud je uložení těchto povinností nutné či vhodné, aby se předešlo vyhýbání se požadavkům tohoto nařízení.
(24)
OTC derivátové smlouvy, které nejsou považovány za vhodné ke clearingu prostřednictvím ústředních protistran, s sebou nesou úvěrové a operační riziko protistrany, a proto by měla být stanovena pravidla k řízení uvedeného rizika. V zájmu zmírnění úvěrového rizika protistrany by účastníci trhu, kteří podléhají povinnosti clearingu, měli mít postupy řízení rizik, které vyžadují, aby byl kolaterál vyměněn včas a přesně a byl vhodně oddělen. Při přípravě návrhů regulačních technických norem stanovících tyto postupy řízení rizik by ESMA měl přihlížet k návrhům mezinárodních normalizačních organizací týkající se maržových požadavků na deriváty, jejichž clearing neprovádí ústřední protistrana. Při vypracovávání návrhů regulačních technických norem, které stanoví postup nezbytný pro provedení přesné a vhodné výměny kolaterálu, aby bylo možno mít pod kontrolou rizika spojená s obchody, jejichž clearing není prováděn, by ESMA měl patřičně přihlížet k překážkám, s nimiž se potýkají emitenti krytých dluhopisů nebo fondy ke krytí těchto dluhopisů při poskytování kolaterálu v řadě jurisdikcí v Unii. ESMA by měl také zohlednit skutečnost, že preferenční nároky přiznané smluvním stranám emitentů krytých dluhopisů na aktiva emitenta krytých dluhopisů poskytují stejnou ochranu proti úvěrovému riziku protistrany.
(25)
Pravidla pro clearing OTC derivátových smluv, oznamování derivátových obchodů a techniky zmírňování rizika pro OTC derivátové smlouvy, jejichž clearing neprovádí ústřední protistrana, by se měla vztahovat na finanční smluvní strany, tedy na investiční podniky povolené podle směrnice 2004/39/ES, úvěrové instituce povolené podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/48/ES ze dne 14. června 2006 o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu (8), pojišťovny povolené podle první směrnice Rady 73/239/EHS ze dne 24. července 1973 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přístupu k činnosti v přímém pojištění jiném než životním a jejího výkonu (9), životní pojišťovny povolené podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/83/ES ze dne 5. listopadu 2002 o životním pojištění (10), zajišťovny povolené podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/68/ES ze dne 16. listopadu 2005 o zajištění (11), subjekty kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) a tam, kde je to vhodné, jejich správce povolené podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/65/ES ze dne 13. července 2009 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (12), instituce zaměstnaneckého penzijního pojištění definované ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/41/ES ze dne 3. června 2003 o činnostech institucí zaměstnaneckého penzijního pojištění a dohledu nad nimi (13) a alternativní investiční fondy spravované správci alternativních investičních fondů povolenými nebo registrovanými v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2011/61/EU ze dne 8. června 2011 o správcích alternativních investičních fondů (14).
(26)
Subjekty provozující složky penzijního systému, jejichž primárním účelem je zabezpečovat dávky v důchodu, obvykle ve formě doživotních plateb, avšak také plateb vyplácených dočasně nebo jednorázově, obvykle minimalizují držbu prostředků v hotovosti, aby maximalizovaly efektivnost a návratnost pro své pojistníky. Stanovení požadavku, aby tyto subjekty prováděly clearing OTC derivátových smluv centrálně, by tak mělo za následek přesun významné části jejich aktiv do hotovosti, aby mohly plnit průběžné maržové požadavky ústředních protistran. Aby se zabránilo pravděpodobnému nepříznivému dopadu takového požadavku na důchodové příjmy budoucích důchodců, neměla by se povinnost clearingu na penzijní systémy vztahovat, dokud ústřední protistrany v zájmu řešení tohoto problému nevyvinou vhodné technické řešení pro převod nehotovostního kolaterálu jakožto variačních marží. Toto technické řešení by mělo zohledňovat zvláštní úlohu složek penzijního systému a mělo by zabránit závažně nepříznivým dopadům na důchodce. Během přechodného období by se na OTC derivátové smlouvy uzavřené za účelem snížení investičních rizik přímo souvisejících se solventností složek penzijního systému měla vztahovat nejen oznamovací povinnost, ale také požadavky týkající se dvoustranného zajištění. Konečným cílem však je centrální clearing, které se zavede, jakmile to bude udržitelné.
(27)
Je důležité zajistit, aby zvláštní zacházení bylo přiznáno pouze patřičným subjektům a složkám, zohlednit rozmanitost penzijních systémů v Unii a současně zabezpečit rovné podmínky pro všechny složky penzijního systému. Proto by se uvedená dočasná odchylka měla vztahovat na instituce zaměstnaneckého penzijního pojištění registrované v souladu se směrnicí 2003/41/ES, včetně veškerých povolených subjektů odpovědných za jejich řízení a jednajících jejich jménem podle čl. 2 odst. 1 uvedené směrnice, jakož i veškerých právnických osob zřízených za účelem investování těchto institucí a jednajících pouze a výhradně v jejich zájmu, a na činnosti v oblasti zaměstnaneckého penzijního pojištění u institucí uvedených v článku 3 směrnice 2003/41/ES.
(28)
Dočasná odchylka by se rovněž měla vztahovat na činnosti v oblasti zaměstnaneckého penzijního pojištění u životních pojišťoven za předpokladu, že všechna příslušná aktiva a pasiva jsou vykazována, spravována a organizována odděleně od ostatních činností bez jakékoli možnosti převodu. Měla by se rovněž vztahovat na jiné povolené subjekty, které působí jen na vnitrostátním základě a podléhají dohledu, nebo na jiné povolené složky podléhající dohledu, které jsou k dispozici především na území jednoho členského státu, pouze pokud jsou uznány vnitrostátním právem a jejich primárním účelem je zabezpečovat dávky v důchodu. O subjektech a složkách uvedených v tomto bodě odůvodnění by měl rozhodnout relevantní příslušný orgán a v zájmu zajištění soudržnosti, odstranění potenciálního nesouladu a zabránění jakémukoli zneužití by měl vydat stanovisko ESMA po konzultaci s EIOPA. To by mohlo zahrnovat i subjekty a složky, jež nemusí nutně souviset se zaměstnaneckým penzijním plánem, ale stále mají jako primární účel zabezpečovat příjem v důchodu buď s povinnou nebo dobrovolnou účastí. Příkladem by mohly být právnické osoby provozující penzijní systémy na fondovém principu podle vnitrostátního práva za předpokladu, že investují v souladu se zásadou „obezřetného jednání“, a složky penzijního systému převzaté přímo jednotlivci, jež mohou poskytovat i poskytovatelé životního pojištění. Výjimka by se však v případě složek penzijního systému převzatých přímo jednotlivci neměla vztahovat na OTC derivátové smlouvy týkající se jiných produktů životního pojištění daného poskytovatele, jejichž primárním účelem není zabezpečovat příjem v důchodu.
Dalším příkladem by mohly být činnosti v oblasti penzijního pojištění u pojišťoven, na které se vztahuje směrnice 2002/83/ES, za předpokladu, že všechna aktiva odpovídající těmto činnostem jsou vedena ve zvláštní evidenci v souladu s přílohou směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/17/ES ze dne 19. března 2001 o reorganizaci a likvidaci pojišťoven (15), a dále složky zaměstnaneckého penzijního pojištění u pojišťoven na základě dohod o kolektivním vyjednávání. S institucemi založenými za účelem poskytování náhrad členům složek penzijních systémů v případě selhání by se pro účely tohoto nařízení mělo rovněž zacházet jako s penzijními systémy.
(29)
Tam, kde je to vhodné, by se pravidla použitelná na finanční smluvní strany měla také použít i na nefinanční smluvní strany. Uznává se, že nefinanční smluvní strany využívají OTC derivátové smlouvy, aby se kryly proti obchodním rizikům přímo spojeným se svou obchodní činností nebo korporátním financováním. Při určování toho, zda by nefinanční smluvní strana měla podléhat povinnosti clearingu, by tedy měl být brán ohled na účel, ke kterému uvedená nefinanční smluvní strana OTC derivátové smlouvy používá, a na rozsah její expozice v uvedených nástrojích. S cílem zajistit, aby nefinanční instituce měly příležitost vyjádřit se ke clearingovým prahům, by ESMA měl při přípravě příslušných regulačních technických norem vést otevřené veřejné konzultace se zajištěním účasti nefinančních institucí. ESMA by měl konzultovat se všemi relevantními orgány, jako například s Agenturou pro spolupráci energetických regulačních orgánů, aby se zajistilo plné zohlednění zvláštností těchto odvětví. Do 17. srpna 2015 by nadto měla Komise posoudit systémový význam obchodů nefinančních podniků s OTC derivátovými smlouvami v různých odvětvích, včetně odvětví energetiky.
(30)
Při určování, zda OTC derivátová smlouva snižuje rizika přímo související s obchodními nebo korporátními činnostmi nefinanční smluvní strany, je třeba řádně přihlédnout ke strategiím této nefinanční smluvní strany v oblasti celkového zajištění a zmírňování rizik. Zejména je třeba přihlédnout k tomu, zda je OTC derivátová smlouva ekonomicky vhodná ke snížení rizik při jednání a řízení nefinanční smluvní strany, pokud rizika souvisí s kolísáním úrokových sazeb, směnných kursů zahraničních měn, míry inflace nebo cen komodit.
(31)
Clearingový práh má pro všechny nefinanční smluvní strany velký význam. Při stanovování clearingového prahu by měl být vzat v úvahu systémový význam součtu čistých pozic a expozic podle jednotlivých smluvních stran a podle jednotlivých kategorií OTC derivátových smluv. V této souvislosti je třeba odpovídajícím způsobem usilovat o uznání metod zmírňování rizika, které nefinanční smluvní strany používají při své běžné obchodní činnosti.
(32)
Z oblasti působnosti tohoto nařízení by měli být vyloučeni členové ESCB a další subjekty členských států plnící podobné funkce, jiné veřejné subjekty Unie pověřené správou veřejného dluhu nebo do správy veřejného dluhu zasahující a Banka pro mezinárodní platby, aby nebyla omezena jejich pravomoc vykonávat úkoly v obecném zájmu.
(33)
Jelikož ne všichni účastníci trhu, kteří podléhají povinnosti clearingu, se mohou stát členy clearingového systému ústřední protistrany, měli by mít možnost mít za určitých podmínek přístup k ústředním protistranám jako klienti nebo nepřímí klienti.
(34)
Zavedení povinnosti clearingu spolu s procesem ke stanovení toho, které ústřední protistrany lze za účelem této povinnosti využívat, může vést k nezamýšlenému narušování hospodářské soutěže na trhu s OTC deriváty. Například ústřední protistrana by mohla odmítnout uskutečňovat clearing obchodů prováděných v některých obchodních systémech, protože ji vlastní konkurenční obchodní systém. Má-li se zabránit těmto diskriminačním praktikám, měly by ústřední protistrany přijímat ke clearingu obchody prováděné v různých obchodních systémech, pokud uvedené obchodní systémy vyhovují provozním a technickým požadavkům stanoveným ústřední protistranou, a to bez ohledu na smluvní dokumentaci, na jejímž základě smluvní strany uzavřely obchod s OTC deriváty, za předpokladu, že tato dokumentace odpovídá tržním normám. Obchodní systémy by rovněž měly ústředním protistranám poskytovat údaje o uzavřených obchodech na transparentním a nediskriminačním základě. Právo přístupu ústřední protistrany k obchodnímu systému by mělo umožnit, aby údaje o uzavřených obchodech téhož obchodního systému používalo více ústředních protistran. Nemělo by to však vést k interoperabilitě pro účely clearingu derivátů ani k roztříštění likvidity.
(35)
Toto nařízení by nemělo bránit spravedlivému a otevřenému přístupu mezi obchodními systémy a ústředními protistranami na vnitřním trhu, s výhradou podmínek stanovených v tomto nařízení a v regulačních technických normách vypracovaných ESMA a přijatých Komisí. Komise by měla nadále pečlivě sledovat vývoj trhu s OTC deriváty a v případě potřeby zasáhnout, aby zabránila narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu a zajistila tak rovné podmínky na finančních trzích.
(36)
V některých oblastech v rámci finančních služeb a obchodování s derivátovými smlouvami mohou existovat i nehmotná práva, jež tvoří součást obchodního majetku, a práva duševního vlastnictví. V případech, kdy se tato práva týkají produktů nebo služeb, jež se staly průmyslovými normami nebo uvedené normy ovlivňují, by licence měly být k dispozici za přiměřených, spravedlivých a nediskriminačních podmínek.
(37)
K určení příslušných kategorií OTC derivátových smluv, které by měly podléhat povinnosti clearingu, prahů a systémově významných nefinančních smluvních stran jsou zapotřebí spolehlivé údaje. Proto je pro účely regulace důležité, aby byl na úrovni Unie stanoven jednotný požadavek na oznamování údajů o derivátech. Kromě toho je třeba co nejrozsáhlejší zpětná oznamovací povinnost pro finanční i nefinanční smluvní strany, aby mohly být poskytovány srovnatelné údaje, a to i ESMA a relevantním příslušným orgánům.
(38)
Obchodem uvnitř skupiny se rozumí obchod mezi dvěma podniky, které jsou plně zahrnuty do stejné konsolidace a podléhají vhodným centralizovaným postupům pro hodnocení, měření a kontrolu rizik. Jsou součástí stejného institucionálního systému ochrany, jak je uvedeno v čl. 80 odst. 8 směrnice 2006/48/ES, nebo, v případě úvěrových institucí přidružených k témuž ústřednímu subjektu podle čl. 3 odst. 1 uvedené směrnice, jsou obě úvěrovými institucemi nebo jedna úvěrovou institucí a jedna ústředním subjektem. Uznány mohou být OTC derivátové smlouvy v rámci nefinančních nebo finančních skupin i v rámci skupin složených z finančních i nefinančních podniků, a pokud se taková smlouva považuje ve vztahu k jedné smluvní straně za obchod uvnitř skupiny, pak by se měla považovat za obchod uvnitř skupiny i ve vztahu k druhé straně dané smlouvy. Uznává se, že obchody uvnitř skupiny mohou být nutné pro slučování rizik v rámci struktury skupiny, a že rizika uvnitř skupiny jsou proto specifická. Jelikož zahrnutí těchto obchodů do povinnosti clearingu může omezit účinnost procesů řízení těchto rizik uvnitř skupiny, může být osvobození obchodů uvnitř skupiny od povinnosti clearingu přínosné, pokud nevede ke zvýšení systémového rizika. Clearing těchto obchodů ústřední protistranou by tedy měl být nahrazen patřičnou výměnou kolaterálu, pokud je to vhodné ke zmírnění rizik protistrany uvnitř skupiny.
(39)
Některé obchody uvnitř skupiny by však mohly být osvobozeny, v určitých případech na základě rozhodnutí příslušných orgánů, od požadavku na poskytování kolaterálu, pokud jsou jejich postupy pro řízení rizik náležitě stabilní a spolehlivé a odpovídají míře složitosti daného obchodu a pokud neexistuje překážka bránící okamžitému převodu kapitálu nebo splacení závazků mezi smluvními stranami. Tato kritéria, jakož i postupy, jimiž se smluvní strany a relevantní příslušné orgány mají při uplatňování výjimek řídit, by měly být stanoveny v regulačních technických normách přijatých v souladu s příslušnými nařízeními o zřízení evropských orgánů dohledu. Před vypracováním těchto návrhů regulačních technických norem by měly evropské orgány dohledu vypracovat posouzení jejich potenciálního dopadu na vnitřní trh a na účastníky finančního trhu, a zejména na činnost a strukturu dotyčných skupin. Všechny technické normy použitelné pro kolaterál vyměňovaný při obchodech uvnitř skupiny, včetně kritérií pro osvobození, by měly zohledňovat běžná specifika těchto obchodů a stávající rozdíly mezi nefinančními a finančními smluvními stranami, jakož i jejich účel a metody použití derivátů.
(40)
Smluvní strany by měly být považovány za zahrnuté do stejné konsolidace přinejmenším tehdy, pokud jsou obě zahrnuty do konsolidace v souladu se směrnicí Rady 83/349/EHS (16) nebo s mezinárodními standardy finančního výkaznictví (IFRS) přijatými podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1606/2002 (17) nebo, v případě skupiny, jejíž mateřský podnik má ústředí ve třetí zemi, v souladu s obecně přijímanými účetními zásadami třetí země, které byly shledány rovnocennými s IFRS v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1569/2007 (18) (nebo s účetními standardy třetí země, jejichž používání je povoleno v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 1569/2007), nebo se na obě vztahuje stejný konsolidovaný dohled v souladu se směrnicí 2006/48/ES nebo směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2006/49/ES (19) nebo, v případě skupiny, jejíž mateřský podnik má ústředí ve třetí zemi, stejný konsolidovaný dohled vykonávaný příslušným orgánem třetí země, jehož rovnocennost s dohledem podle zásad stanovených v článku 143 směrnice 2006/48/ES nebo v článku 2 směrnice 2006/49/ES byla ověřena.
(41)
Je důležité, aby účastníci trhu hlásili všechny údaje o derivátových smlouvách, které uzavřeli, registrům obchodních údajů. V důsledku toho budou informace o rizicích vlastních trhům s deriváty uchovávány centrálně a budou snadno přístupné mimo jiné pro ESMA, pro relevantní příslušné orgány, pro Evropskou radu pro systemická rizika (dále jen „ESRB“) i pro příslušné centrální banky ESCB.
(42)
Poskytování služeb registru obchodních údajů se vyznačuje úsporami z rozsahu, což může narušit hospodářskou soutěž v této konkrétní oblasti. Současně může uložení komplexní oznamovací povinnosti účastníků trhu zvýšit hodnotu informací, které jsou v registrech obchodních údajů uchovávány, také pro třetí osoby poskytující doplňkové služby, například potvrzení obchodu, párování obchodů, obsluhu úvěrové události, služby týkající se srovnávání portfolií nebo komprese portfolií. Je vhodné zajistit, aby rovné podmínky v oblasti vypořádání obchodů obecně nebyly ohroženy možným přirozeným monopolem v oboru poskytování služeb registru obchodních údajů. Registry obchodních údajů by proto měly mít povinnost poskytnout přístup k informacím uchovávaným v registru za spravedlivých, přiměřených a nediskriminačních podmínek, s výhradou nezbytných preventivních opatření týkajících se ochrany údajů.
(43)
Za účelem získání komplexního přehledu o trhu a vyhodnocení systémového rizika by registrům obchodních údajů měly být oznámeny derivátové smlouvy, jejichž clearing ústřední protistrana provádí nebo neprovádí.
(44)
Evropským orgánům dohledu by měly být poskytnuty odpovídající zdroje, aby mohly efektivně plnit úkoly, které jim svěřuje toto nařízení.
(45)
Smluvní strany a ústřední protistrany, které uzavřou, pozmění nebo ukončí derivátovou smlouvu, by měly zajistit, aby údaje týkající se dané smlouvy byly oznámeny registru obchodních údajů. Měly by mít možnost pověřit oznamováním údajů o smlouvě jiný subjekt. Pokud subjekt nebo jeho zaměstnanci registru obchodních údajů oznámí údaje o derivátové smlouvě jménem některé smluvní strany v souladu s tímto nařízením, nemělo by se to považovat za porušení jakéhokoli omezení zveřejňovat informace. Při přípravě návrhů regulačních technických norem týkajících se oznamování by měl ESMA zohlednit pokrok dosažený při vytváření jedinečného identifikátoru smlouvy a seznam požadovaných údajů v tabulce 1 přílohy I nařízení Komise (ES) č. 1287/2006 (20), kterým se provádí směrnice 2004/39/ES, a měl by konzultovat s jinými relevantními orgány, jako je například Agentura pro spolupráci energetických regulačních orgánů.
(46)
S ohledem na zásady stanovené ve sdělení Komise o posílení režimů sankcí v odvětví finančních služeb a na právní akty Unie přijaté v návaznosti na toto sdělení by členské státy měly stanovit pravidla pro sankce použitelné při porušení tohoto nařízení. Členské státy by měly uvedené sankce vymáhat způsobem, který nesnižuje účinnost uvedených pravidel. Tyto sankce by měly být účinné, přiměřené a odrazující. Měly by být založeny na pokynech vydaných ESMA na podporu sbližování a souladu mezi jednotlivými odvětvími, pokud jde o režimy sankcí v odvětví finančních služeb. Členské státy by měly zajistit, aby uložené sankce byly v případech, kdy je to vhodné, zveřejněny a aby se pravidelně zveřejňovaly zprávy hodnotící účinnost platných pravidel.
(47)
Ústřední protistrana může být v souladu s tímto nařízením usazena v kterémkoli členském státě. Žádný členský stát nebo skupina členských států by neměly být přímo ani nepřímo znevýhodněny jako místo poskytování clearingových služeb. Toto nařízení by nemělo nijak omezovat ústřední protistranu jednoho právního řádu ani jí bránit, aby provedla clearing produktu vyjádřeného v měně jiného členského státu nebo v měně třetí země.
(48)
Povolení ústřední protistrany by mělo být podmíněno minimální výší počátečního kapitálu. Kapitál včetně nerozděleného zisku a rezervních fondů ústřední protistrany by měl být vždy přiměřený riziku vyplývajícímu z jejích činností, aby se zajistilo, že je adekvátně kapitalizována vůči úvěrovému riziku, riziku protistrany, tržnímu riziku a operačním, právním a obchodním rizikům, která ještě nejsou kryta zvláštními finančními zdroji, a že v případě potřeby dokáže provést řádné ukončení nebo restrukturalizaci svých operací.
(49)
Jelikož toto nařízení zavádí pro účely regulace právní povinnost provádět clearing prostřednictvím určených ústředních protistran, je nezbytné zajistit, aby uvedené ústřední protistrany byly bezpečné a spolehlivé a aby trvale splňovaly přísné požadavky na organizaci, vedení obchodní činnosti a obezřetnost stanovené tímto nařízením. V zájmu jednotného uplatňování tohoto nařízení by se tyto požadavky měly vztahovat na clearing všech finančních nástrojů, se kterými ústřední protistrany obchodují.
(50)
Je proto za účelem regulace a harmonizace zapotřebí zajistit, aby smluvní strany využívaly pouze ústřední protistrany, které splňují požadavky stanovené v tomto nařízení. Tyto požadavky by neměly členským státům bránit v tom, aby ve vztahu k ústředním protistranám usazeným na jejich území přijímaly nebo nadále uplatňovaly dodatečné požadavky, včetně určitých požadavků na povolení podle směrnice 2006/48/ES. Uložením těchto dodatečných požadavků by však nemělo být dotčeno právo ústředních protistran, jež mají v souladu s tímto nařízením povolení v jiných členských státech nebo jsou uznány, poskytovat clearingové služby členům clearingového systému a jejich klientům usazeným v členském státě, který dodatečné požadavky zavedl, neboť tyto ústřední protistrany těmto dodatečným požadavkům nepodléhají a nemusí je dodržovat. ESMA by měl do 30. září 2014 vypracovat zprávu o dopadu uplatňování dodatečných požadavků členskými státy.
(51)
Nezbytným důsledkem povinnosti provádět clearing OTC derivátových smluv jsou jasná pravidla pro povolení ústředních protistran a dohled nad nimi. Je vhodné, aby příslušné orgány byly nadále odpovědné za všechny aspekty povolování ústředních protistran a dohledu nad nimi, včetně povinnosti ověřit, že žádající ústřední protistrana splňuje toto nařízení a směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/26/ES ze dne 19. května 1998 o neodvolatelnosti zúčtování v platebních systémech a v systémech vypořádání obchodů s cennými papíry (21), vzhledem ke skutečnosti, že uvedené vnitrostátní příslušné orgány nadále dokáží nejlépe posoudit každodenní fungování ústředních protistran, provádět pravidelné přezkumy a přijímat v případě potřeby vhodná opatření.
(52)
Pokud ústřední protistraně hrozí platební neschopnost, může fiskální odpovědnost spočívat převážně na členském státě, ve kterém je daná ústřední protistrana usazena. Z toho vyplývá, že by měl uvedené ústřední straně povolení vydávat a dohled nad ní vykonávat relevantní příslušný orgán uvedeného členského státu. Protože však členové clearingového systému ústřední protistrany mohou být usazeni v různých členských státech a dopad selhání ústřední protistrany pocítí jako první, je nutné, aby se do režimu povolování a dohledu zapojily všechny relevantní příslušné orgány a ESMA. Předejde se tím odlišným vnitrostátním opatřením nebo postupům a překážkám pro řádné fungování vnitřního trhu. Žádné kroky kteréhokoli člena kolegia orgánů dohledu učiněné při plnění jeho povinností by neměly přímo ani nepřímo znevýhodňovat kterýkoli členský stát nebo skupinu členských států jako místo poskytování clearingových služeb v jakékoli měně. ESMA by se měl účastnit v každém kolegiu za účelem zajištění jednotného a správného uplatňování tohoto nařízení. ESMA by měl do práce na přípravě doporučení a rozhodnutí zapojit další příslušné orgány dotčených členských států.
(53)
Vzhledem k úloze kolegií je důležité, aby se do plnění jejich úkolů zapojily všechny relevantní příslušné orgány i členové ESCB. Kolegium by mělo sestávat nejen z příslušných orgánů vykonávajících dohled nad ústřední protistranou, ale i z orgánů dohledu nad subjekty, na něž by operace dané ústřední protistrany mohly mít vliv, tj. nad vybranými členy clearingového systému, obchodními systémy, interoperabilními ústředními protistranami a centrálními depozitáři cenných papírů. Účast v kolegiu by měla být umožněna členům ESCB, kteří odpovídají za dohled nad ústřední protistranou a interoperabilními ústředními protistranami, i těm, kteří odpovídají za emisi měn, na něž znějí finanční nástroje, jejichž clearing ústřední protistrana provedla. Jelikož tyto subjekty podléhající dohledu patrně budou usazeny v omezeném počtu členských států, v nichž daná ústřední protistrana působí, mohl by za dohled nad určitým počtem výše uvedených subjektů odpovídat jen jeden příslušný orgán nebo člen ESCB. V zájmu zajištění hladké spolupráce mezi všemi členy kolegia je třeba zavést vhodné postupy a mechanismy.
(54)
Zřízení a činnost kolegia bude pravděpodobně vycházet z písemné dohody mezi všemi jeho členy, a proto je vhodné jim vzhledem k citlivosti dané otázky svěřit pravomoc určit rozhodovací postupy kolegia. Podrobná pravidla hlasování by proto měla být stanovena písemnou dohodou mezi členy kolegia. V zájmu náležité rovnováhy mezi zájmy všech příslušných účastníků trhu a členských států by však mělo kolegium hlasovat v souladu s obecnou zásadou, podle níž má každý člen jeden hlas bez ohledu na počet funkcí, které v souladu s tímto nařízením vykonává. V kolegiích, jež nemají více než dvanáct členů, by měl mít každý hlasující člen jeden hlas a hlasovat by měli moci nejvýše dva členové kolegia náležející k témuž členskému státu. V kolegiích, jež mají více než dvanáct členů, by měl mít každý hlasující člen jeden hlas a hlasovat by měli moci nejvýše tři členové kolegia náležející k témuž členskému státu.
(55)
Velmi specifická situace ústředních protistran vyžaduje, aby byla kolegia organizována a fungovala v souladu s mechanismy, které specificky odpovídají dohledu nad ústředními protistranami.
(56)
Způsob stanovený v tomto nařízení nevytváří precedens pro jiné právní předpisy pro dozor a dohled nad infrastrukturou finančních trhů, zejména pokud jde o pravidla hlasování v případě, že se záležitost postupuje ESMA.
(57)
Povolení by ústřední protistraně nemělo být vydáno pouze v případě, že všichni členové kolegia, s výjimkou příslušných orgánů členského státu, ve kterém je ústřední protistrana usazena, dosáhnou na základě vzájemné dohody společného stanoviska, že by dané ústřední protistraně povolení nemělo být vydáno. Pokud však dostatečná většina členů kolegia vyjádří záporné stanovisko a některý z dotčených příslušných orgánů na základě dvoutřetinové většiny členů kolegia postoupí záležitost ESMA, měl by příslušný orgán členského státu, ve kterém je ústřední protistrana usazena, odložit přijetí svého rozhodnutí o povolení, dokud nebude přijato rozhodnutí, které může ohledně souladu s právem Unie přijmout ESMA. Příslušný orgán členského státu, ve kterém je ústřední protistrana usazena, by měl přijmout rozhodnutí v souladu s tímto rozhodnutím ESMA. Dosáhnou-li všichni členové kolegia, s výjimkou orgánů členského státu, ve kterém je ústřední protistrana usazena, společného stanoviska, že požadavky nejsou splněny a že by dané ústřední protistraně nemělo být povolení vydáno, měl by mít příslušný orgán členského státu, v němž je ústřední protistrana usazena, možnost postoupit záležitost ESMA, aby rozhodl o souladu s právem Unie.
(58)
Je nezbytné posílit ustanovení o výměně informací mezi příslušnými orgány, ESMA a dalšími relevantními orgány a posílit povinnost pomoci a spolupráce mezi nimi. V souvislosti s narůstající přeshraniční činností by si tyto orgány měly vzájemně poskytovat důležité informace k výkonu svých funkcí, aby zajistily účinné uplatňování tohoto nařízení, včetně situací, kdy se jeho skutečné nebo domnělé porušení může týkat orgánů dvou či více členských států. Při výměně informací je nezbytné přísně dodržovat služební tajemství. Vzhledem k širokému dopadu OTC derivátových smluv je nezbytné, aby přístup k informacím potřebným pro výkon svých funkcí měly další relevantní orgány, jako finanční úřady a energetické regulační orgány.
(59)
S ohledem na globální povahu finančních trhů by měl ESMA přímo zodpovídat za uznávání ústředních protistran usazených v třetích zemích, a tedy za vydávání povolení uvedeným ústředním protistranám poskytovat clearingové služby v Unii, pokud Komise uzná právní a dohledový rámec uvedené třetí země jako rovnocenný s rámcem Unie a pokud budou splněny určité další podmínky. Proto by ústřední protistranu usazenou v třetí zemi a poskytující clearingové služby členům clearingového systému nebo obchodním systémům usazeným v Unii měl uznat ESMA. Aby však nevznikly překážky bránící dalšímu rozvoji činností v oblasti přeshraniční správy investic v Unii, nemělo by být uznání ESMA nutné v případě ústřední protistrany ze třetí země, která služby klientům usazeným v Unii poskytuje prostřednictvím člena clearingového systému usazeného ve třetí zemi. V této souvislosti budou k tomu, aby se globálně zajistily rovné podmínky a finanční stabilita, zvlášť důležité dohody s významnými mezinárodními partnery Unie.
(60)
Dne 16. září 2010 se Evropská rada dohodla na tom, že Unie potřebuje v kontextu vnějších vztahů Unie prosazovat své zájmy a hodnoty důrazněji a v duchu vzájemnosti i vzájemného prospěchu, a proto musí podniknout kroky s cílem, mimo jiné, zlepšit přístup na trh pro evropské podniky a prohloubit spolupráci v oblasti regulace s významnými obchodními partnery.
(61)
Ústřední protistrana by měla mít bez ohledu na svou vlastnickou strukturu spolehlivé řídicí systémy, vrcholné vedení s dobrou pověstí a v radě nezávislé členy. Alespoň jedna třetina členů a nejméně dva členové její rady by měli být nezávislí. Odlišné řídicí systémy a vlastnické struktury však mohou mít vliv na ochotu nebo schopnost ústřední protistrany provádět clearing některých produktů. Proto je vhodné, aby se jakýmkoli potenciálním střetem zájmů uvnitř ústřední protistrany zabývali nezávislí členové rady a výbor pro rizika, který ústřední protistrana zřídí. Je třeba, aby zde byli náležitě zastoupeni členové clearingového systému a klienti, jelikož rozhodnutí přijatá ústřední protistranou na ně mohou mít dopad.
(62)
Ústřední protistrana může zajišťovat funkce formou outsourcingu. K takovému outsourcingu by měl vydat doporučení výbor pro rizika dané ústřední protistrany. Hlavní činnosti související s řízením rizik by měly být zajišťovány formou outsourcingu pouze se souhlasem příslušného orgánu.
(63)
Požadavky na účast pro ústřední protistranu by měly být transparentní, přiměřené a nediskriminační a měly by umožňovat vzdálený přístup, pokud tím ústřední protistrana nebude vystavena dalším rizikům.
(64)
Klientům členů clearingového systému, kteří provádějí clearing svých OTC derivátových smluv s ústředními protistranami, by měla být poskytnuta vysoká úroveň ochrany. Skutečná úroveň ochrany závisí na úrovni oddělení, kterou si uvedení klienti zvolí. Zprostředkovatelé by měli oddělovat svá aktiva od aktiv svých klientů. Z tohoto důvodu by ústřední protistrany měly vést aktualizované a snadno identifikovatelné záznamy s cílem usnadnit převod pozic a aktiv klientů člena clearingového systému, který selhal, na solventního člena clearingového systému nebo případně řízenou likvidaci pozic klientů a vrácení přebytečného kolaterálu klientům. Požadavky stanovené v tomto nařízení na oddělování a přenositelnost aktiv a pozic klientů by proto měly být nadřazeny veškerým protichůdným právním a správním předpisům členských států, které stranám brání v jejich plnění.
(65)
Ústřední protistrana by měla mít spolehlivý rámec řízení rizik k řízení úvěrových rizik, rizik likvidity a operačních a jiných rizik, včetně rizik, která v důsledku vzájemné závislosti nese nebo představuje pro jiné subjekty. Ústřední protistrana by měla mít adekvátní postupy a mechanismy k řešení selhání člena clearingového systému. Má-li se minimalizovat přenos rizika tohoto selhání, měla by mít ústřední protistrana přísné požadavky na účast v systému, měla by realizovat vhodné počáteční marže a měla by mít fond pro riziko selhání a jiné finanční zdroje na pokrytí potenciálních ztrát. Ústřední protistrana by měla stanovit minimální částku, pod kterou nesmí objem fondu pro riziko selhání v žádném případě klesnout, s cílem zajistit, aby měla průběžně k dispozici dostatečné zdroje. To by však nemělo omezovat možnost ústřední protistrany využít celou částku fondu pro riziko selhání ke krytí ztrát způsobených selháním jednoho člena clearingového systému.
(66)
Při vymezování spolehlivého rámce řízení rizik by měla ústřední protistrana přihlédnout ke svému potenciálnímu riziku a ekonomickému dopadu na členy clearingového systému a jejich klienty. Přestože by vytvoření vysoce spolehlivého systému řízení rizik mělo zůstat jejím prvořadým cílem, může ústřední protistrana jeho rysy přizpůsobit konkrétním činnostem a profilům rizika klientů členů clearingového systému a v případě, že to na základě kritérií uvedených v regulačních technických normách, které vypracuje ESMA, považuje za vhodné, může mezi vysoce likvidní aktiva přijímaná jako kolaterál zahrnout přinejmenším hotovost, vládní dluhopisy, kryté dluhopisy podle směrnice 2006/48/ES podléhající přiměřenému snížení hodnoty (haircut), záruky splatné na první požádání poskytnuté členem ESCB, záruky komerčních bank v souladu s přísnými podmínkami souvisejícími zejména s úvěruschopností ručitele a s jeho kapitálovým propojením s členy provádějícími clearing prostřednictvím ústředních protistran. Pokud je to vhodné, může ESMA rovněž považovat za aktivum přijatelné jako kolaterál zlato. Ústřední protistrany by měly mít možnost za přísných podmínek řízení rizik přijímat záruky komerčních bank od nefinančních smluvních stran jednajících jako členové clearingového systému.
(67)
Strategie řízení rizik, které ústřední protistrany využívají, by měly být dostatečně spolehlivé, aby nevznikala rizika pro daňové poplatníky.
(68)
Výzvy k dodatkové úhradě marže a snížení hodnoty kolaterálu mohou mít procyklické účinky. Proto by ústřední protistrany, příslušné orgány a ESMA měly přijmout opatření k předcházení případným procyklickým účinkům vyplývajícím z postupů řízení rizik přijatých ústředními protistranami a k jejich kontrole tak, aby nebyla nepříznivě ovlivněna spolehlivost a finanční zajištění ústřední protistrany.
(69)
Nezbytnou součástí procesu clearingu je řízení angažovanosti. Pro poskytování clearingových služeb obecně by měl být zajištěn přístup k příslušným zdrojům ocenění a jejich využívání. Tyto zdroje ocenění by měly mimo jiné zahrnovat zdroje spojené s indexy, které se používají jako referenční nástroje pro deriváty nebo jiné finanční nástroje.
(70)
Prvořadou obrannou linií ústřední protistrany jsou marže. Ačkoli by ústřední protistrany měly realizované marže investovat bezpečně a obezřetně, měly by se zvlášť snažit zajistit adekvátní ochranu marží, jež zaručí, že budou včas vráceny členům clearingového systému, kteří neselhali, nebo interoperabilní ústřední protistraně, pokud ústřední protistrana, jež tyto marže realizuje, selže.
(71)
Pro ústřední protistranu má zásadní význam přístup k přiměřeným zdrojům likvidity. Tato likvidita může být zajištěna přístupem k likviditě centrální banky nebo důvěryhodné a spolehlivé komerční banky, popřípadě kombinací obou. Přístup k likviditě by mohl vyplývat z povolení vydaného v souladu s článkem 6 směrnice 2006/48/ES nebo z jiných vhodných mechanismů. Při posuzování přiměřenosti zdrojů likvidity, zejména v zátěžových situacích, by měla ústřední protistrana zohlednit rizika získání likvidity výhradně spoléháním na úvěrové linky komerčních bank.
(72)
Evropský kodex chování v oblasti clearingu a vypořádání ze dne 7. listopadu 2006 stanovil dobrovolný rámec pro propojování ústředních protistran. Oblast vypořádání obchodů však zůstává roztříštěná podle právních předpisů jednotlivých států, přeshraniční obchody jsou tak nákladnější a dochází k brždění harmonizace. Proto je zapotřebí stanovit podmínky pro vytváření dohod o interoperabilitě mezi ústředními protistranami tak, aby tyto dohody nevystavovaly příslušné ústřední protistrany rizikům, která nejsou vhodně řízena.
(73)
Dohody o interoperabilitě jsou důležité pro větší integraci v oblasti vypořádání obchodů v Unii a měla by být pro ně stanovena regulace. Dohody o interoperabilitě však mohou vystavit ústřední protistrany dalším rizikům, a proto by mělo být nutné, aby ústředním protistranám bylo povoleno provádět clearing nebo aby tyto ústřední protistrany byly uznány v souladu s tímto nařízením nebo schváleny v rámci stávajících vnitrostátních schvalovacích režimů po dobu tří let předtím, než příslušné orgány tyto dohody o interoperabilitě schválí. Mimoto je vzhledem k dalším složitostem spojeným s dohodou o interoperabilitě mezi ústředními protistranami, které provádějí clearing OTC derivátových smluv, v této fázi vhodné omezit působnost dohod o interoperabilitě na převoditelné cenné papíry a nástroje peněžního trhu. Do 30. září 2014 by však ESMA měl Komisi předložit zprávu, zda by bylo vhodné uvedenou působnost rozšířit na jiné finanční nástroje.
(74)
Registry obchodních údajů sbírají pro účely regulace údaje významné pro orgány ve všech členských státech. Odpovědnost za registraci, zrušení registrace a dohled nad registry obchodních údajů by měl převzít ESMA.
(75)
Vzhledem k tomu, že se na údaje uchovávané registry obchodních údajů spoléhají regulační orgány, ústřední protistrany i jiní účastníci trhu, je nutné zajistit, aby uvedené registry obchodních údajů podléhaly přísným požadavkům na fungování, vedení záznamů a správu údajů.
(76)
K tomu, aby účastníci trhu mohli provést informovanou volbu, je třeba transparentnost cen, poplatků a modelů řízení rizik spojených se službami poskytovanými ústředními protistranami, jejich členy a registry obchodních údajů.
(77)
Aby mohl ESMA účinně plnit své povinnosti, měl by mít možnost si prostou žádostí nebo rozhodnutím vyžádat všechny nezbytné informace od registrů obchodních údajů, spřízněných třetích osob a třetích osob, které registry obchodních údajů využívají v rámci outsorcingu provozních funkcí nebo činností. Žádá-li ESMA o tyto informace formou prosté žádosti, nemá příjemce žádosti povinnost informace poskytnout, avšak učiní-li tak dobrovolně, neměly by být poskytnuté informace nepravdivé nebo zavádějící. Tyto informace by měly být poskytnuty neprodleně.
(78)
Aniž jsou dotčeny případy upravené trestním nebo daňovým právem, měly by příslušné orgány, ESMA, subjekty nebo fyzické či právnické osoby jiné než příslušné orgány, které získají důvěrné informace, tyto informace použít pouze v rámci plnění svých povinností a výkonu svých funkcí. Nemělo by to však vnitrostátním subjektům příslušným pro prevenci, vyšetřování a nápravu případů nesprávného úředního postupu bránit ve výkonu jejich činnosti v souladu s vnitrostátním právem.
(79)
Aby ESMA mohl účinně vykonávat své pravomoci dohledu, měl by mít možnost provádět šetření a kontroly na místě.
(80)
ESMA by měl mít možnost přenést určité úkoly v oblasti dohledu na příslušný orgán členského státu, například když úkol v oblasti dohledu vyžaduje znalosti a zkušenosti s ohledem na místní podmínky, jež jsou snadněji dostupné na vnitrostátní úrovni. ESMA by měl mít možnost přenést provádění konkrétních vyšetřovacích úkolů a kontrol na místě. Před přenesením úkolů by ESMA měl konzultovat s relevantním příslušným orgánem o podrobných podmínkách tohoto přenesení, včetně rozsahu úkolu, jenž má být přenesen, harmonogramu pro jeho splnění a předávání potřebných informací mezi příslušným orgánem a ESMA. ESMA by měl za provádění přeneseného úkolu poskytnout příslušným orgánům odměnu v souladu s nařízením o poplatcích, které přijme Komise prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci. ESMA by neměl mít možnost přenést pravomoc rozhodovat o registraci.
(81)
Je nutno zajistit, aby příslušné orgány mohly požádat ESMA, aby přezkoumal, zda jsou splněny podmínky pro zrušení registrace registru obchodních údajů. ESMA by měl tyto žádosti posoudit a přijmout veškerá nezbytná opatření.
(82)
ESMA by měl mít možnost ukládat penále s cílem dosáhnout toho, aby registry obchodních údajů ukončily porušování povinnosti, aby předložily úplné a přesné informace, které si ESMA vyžádal, nebo aby se podrobily šetření nebo kontrole na místě.
(83)
ESMA by měl mít rovněž možnost ukládat registrům obchodních údajů pokuty, zjistí-li, že úmyslně nebo z nedbalosti porušily toto nařízení. Pokuty by se měly ukládat podle míry závažnosti porušení povinnosti. Druhy porušení povinnosti by se měly rozdělit do skupin, pro něž by byla stanovena konkrétní pokuta. Při stanovení pokuty odpovídající konkrétnímu porušení povinnosti by ESMA měl postupovat ve dvou krocích: základní částka by se měla stanovit s přihlédnutím k ročnímu obratu dotyčného registru obchodních údajů a tato částka by se měla zvýšit nebo snížit použitím odpovídajících koeficientů v souladu s tímto nařízením.
(84)
Aby měl ESMA k dispozici nezbytné nástroje k rozhodnutí o pokutě přiměřené závažnosti porušení povinnosti, kterého se registr obchodních údajů dopustil, a mohl zohlednit okolnosti, za nichž k tomuto porušení došlo, mělo by toto nařízení stanovit koeficienty spojené s přitěžujícími nebo polehčujícími okolnostmi.
(85)
Před rozhodnutím o uložení pokuty nebo penále by ESMA měl účastníkům řízení poskytnout příležitost se k záležitosti vyjádřit, aby bylo respektováno jejich právo na obhajobu.
(86)
ESMA by neměl ukládat pokuty nebo penále v případech, kdy stejné skutečnosti nebo skutečnosti, jež jsou v podstatě totožné, vedly v rámci trestního řízení podle vnitrostátního práva k osvobozujícímu nebo odsuzujícímu rozhodnutí, které již nabylo právní moci.
(87)
Rozhodnutí ESMA o uložení pokuty nebo penále by měla být vykonatelná, přičemž jejich výkon by se měl řídit předpisy občanského procesního práva státu, na jehož území se provádí. Předpisy občanského procesního práva by neměly zahrnovat trestní procesní předpisy, mohly by však zahrnovat správní procesní předpisy.
(88)
Jestliže se registr obchodních údajů dopustí porušení povinnosti, měl by být ESMA oprávněn přijmout řadu opatření v oblasti dohledu, která zahrnují vyzvání registru obchodních údajů, aby porušování povinnosti ukončil, a jako krajní opatření zrušení registrace, pokud registr obchodních údajů závažným způsobem nebo opakovaně porušuje toto nařízení. Opatření v oblasti dohledu by ESMA měl uplatňovat s přihlédnutím k povaze a závažnosti porušení povinnosti a měl by přitom ctít zásadu proporcionality. Před přijetím rozhodnutí o opatřeních v oblasti dohledu by ESMA měl účastníkům řízení poskytnout příležitost se k záležitosti vyjádřit, aby bylo respektováno jejich právo na obhajobu.
(89)
Je nezbytné, aby členské státy a ESMA chránily právo na soukromí fyzických osob při zpracování osobních údajů v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (22) a s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (23).
(90)
Je důležité zajistit mezinárodní sbližování požadavků na ústřední protistrany a registry obchodních údajů. Toto nařízení se řídí stávajícími doporučeními vypracovanými Výborem pro platební a vypořádací systémy (CPSS) a Mezinárodní organizací komisí pro cenné papíry (IOSCO), přičemž zásady CPSS-IOSCO pro infrastrukturu finančního trhu včetně ústředních protistran byly vypracovány dne 16. dubna 2012. Vytváří rámec Unie, ve kterém mohou ústřední protistrany bezpečně působit. ESMA by měl vzít tyto stávající normy a jejich budoucí vývoj v úvahu při vypracovávání nebo navrhování revizí regulačních technických norem, pokynů a doporučení uvedených v tomto nařízení.
(91)
Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování Evropské unie, pokud jde o změny seznamu subjektů, jimž byla udělena výjimka z působnosti tohoto nařízení, další procesní pravidla pro ukládání pokut nebo penále, včetně ustanovení o právu na obhajobu, o lhůtách a o výběru pokut a penále a o promlčecích lhůtách týkajících se ukládání a vymáhání penále nebo pokut; opatření ke změně přílohy II s cílem zohlednit vývoj na finančních trzích; přesnější stanovení typu poplatků, záležitostí, za něž se poplatky vybírají, výše poplatků a způsobu jejich úhrady. Je obzvlášť důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě a vypracování aktů v přenesené pravomoci by Komise měla zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně, včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
(92)
Aby byla zajištěna jednotná harmonizace, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat návrhy regulačních technických norem vypracovaných evropskými orgány dohledu postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010, (EU) č. 1094/2010 a (EU) č. 1095/2010 ohledně uplatňování oddílu C bodů 4 až 10 přílohy I směrnice 2004/39/ES pro účely tohoto nařízení a s cílem blíže určit: OTC derivátové smlouvy, u nichž se má za to, že mají přímý, podstatný a předvídatelný vliv v Unii, nebo případy, kdy je nutné či vhodné předejít vyhýbání se požadavkům tohoto nařízení; typy nepřímých smluvních ujednání, která splňují podmínky uvedené v tomto nařízení; kategorie OTC derivátových smluv, které by měly podléhat povinnosti clearingu, datum nebo data, odkdy nabývá povinnost clearingu účinnosti, včetně jejího případného postupného zavedení a kategorií smluvních stran, na které se tato povinnost vztahuje, a minimální zbývající dobu splatnosti u OTC derivátových smluv uzavřených nebo obnovených přede dnem, kdy povinnost clearingu nabývá účinnosti; údaje, které má obsahovat oznámení příslušného orgánu podávané ESMA o tom, že vydal určité ústřední protistraně povolení provádět clearing určité kategorie OTC derivátových smluv; jednotlivé kategorie OTC derivátových smluv, míru standardizace smluvních podmínek a provozních postupů, objem a likviditu a dostupnost spravedlivých, spolehlivých a všeobecně přijímaných cenových informací; údaje, které má obsahovat registr kategorií OTC derivátových smluv podléhající povinnosti clearingu, který vede ESMA; náležitosti a typ zpráv pro různé kategorie derivátů; kritéria pro určení toho, které OTC derivátové smlouvy jsou objektivně měřitelné jako snižující rizika přímo související s obchodní činností nebo korporátním financováním, a hodnoty clearingových prahů, postupy a mechanismy související s technikami zmírňování rizika pro OTC derivátové smlouvy, jejichž clearing neprovádí ústřední protistrana; postupy řízení rizik včetně požadovaných úrovní a typu kolaterálu a mechanismů oddělení a požadované úrovně kapitálu; pojem roztříštění likvidity; požadavky na kapitál, nerozdělený zisk a rezervní fondy ústředních protistran; minimální obsah pravidel a řídicích systémů pro ústřední protistrany; podrobnosti o záznamech a informacích, které mají ústřední protistrany uchovávat; minimální obsah politiky zachování provozu ústředních protistran a jejich plánu obnovy činnosti a požadavky na ně; příslušné procento a časový horizont pro dobu do realizace a výpočet historické volatility pro různé kategorie finančních nástrojů s přihlédnutím k cíli omezit procykličnost a podmínky, za nichž mohou být zavedeny postupy pro stanovení marží ve vztahu k portfoliu; rámec pro stanovení mimořádných, ale možných tržních podmínek, který by měl být použit ke stanovení objemu fondu pro riziko selhání a zdrojů ústředních protistran; metodiku pro výpočet a udržování výše vlastních zdrojů ústředních protistran; typ kolaterálu, jejž lze považovat za vysoce likvidní, jako jsou hotovost, zlato, státní a kvalitní korporátní dluhopisy a kryté dluhopisy, a snížení hodnoty, a podmínky, za kterých mohou být záruky komerčních bank přijaty jako kolaterál; finanční nástroje, jež lze považovat za vysoce likvidní finanční nástroje s minimálními tržními a úvěrovými riziky, vysoce bezpečná ujednání a souhrnné limity; typ stresových testů, které mají provádět ústřední protistrany u různých kategorií finančních nástrojů a portfolií, zapojení členů clearingového systému nebo jiných stran do těchto testů, četnost a časové horizonty těchto testů a klíčové informace o svém modelu řízení rizik, které má ústřední protistrana zveřejnit, a předpoklady pro provádění stresových testů; náležitosti žádosti registru obchodních údajů o registraci u ESMA; jak často a jak podrobně mají registry obchodních údajů zveřejňovat informace týkající se celkových pozic pro jednotlivé kategorie OTC derivátových smluv; a provozní normy, které umožní seskupovat a porovnávat údaje mezi registry.
(93)
Veškeré povinnosti, které ukládá toto nařízení a které mají být dále upřesněny v aktech v přenesené pravomoci nebo prováděcích aktech přijatých podle článku 290 nebo 291 Smlouvy o fungování Evropské unie, by se měly vykládat tak, že budou platit teprve ode dne, kdy tyto akty nabudou účinku.
(94)
ESMA by měl v rámci vypracovávání technických pokynů a regulačních technických norem, a především při stanovování clearingového prahu pro nefinanční smluvní strany v souladu s tímto nařízením, uspořádat veřejné konzultace s účastníky trhu.
(95)
Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (24).
(96)
Komise by měla sledovat a vyhodnocovat, zda jsou zapotřebí vhodná opatření k zajištění soudržného a účinného uplatňování a rozvíjení pravidel, norem a praxe spadajících do působnosti tohoto nařízení, přičemž zohlední výsledky práce na příslušných mezinárodních fórech.
(97)
S ohledem na pravidla pro interoperabilní systémy se považovalo za vhodné změnit směrnici 98/26/ES s cílem chránit práva provozovatele systému, který poskytuje zajištění přijímajícímu provozovateli systému, v případě úpadkového řízení proti uvedenému přijímajícímu provozovateli systému.
(98)
Aby se usnadnil účinný clearing, vedení záznamů, vypořádání a provádění plateb, měly by ústřední protistrany a registry obchodních údajů zařazovat do svých komunikačních postupů ve vztahu k účastníkům a tržním infrastrukturám v rámci svého rozhraní příslušné mezinárodní komunikační postupy a standardy pro zasílání zpráv a referenční údaje.
(99)
Jelikož cílů tohoto nařízení, totiž stanovení jednotných požadavků pro OTC derivátové smlouvy a pro výkon činností ústředních protistran a registrů obchodních údajů, nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, a může jich být proto z důvodu rozsahu zamýšlené činnosti lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
HLAVA I
PŘEDMĚT, OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na clearing a dvoustranné řízení rizik pro mimoburzovní (OTC) derivátové smlouvy, požadavky na oznamování derivátových smluv a jednotné požadavky na výkon činností ústředních protistran a registrů obchodních údajů.
2. Toto nařízení se použije na ústřední protistrany a na členy jejich clearingového systému, na finanční smluvní strany a na registry obchodních údajů. Ve stanovených případech se použije na nefinanční smluvní strany a obchodní systémy.
3. Hlava V tohoto nařízení se vztahuje pouze na převoditelné cenné papíry a nástroje peněžního trhu vymezené v čl. 4 odst. 1 bodě 18 písm. a) a b) a bodě 19 směrnice 2004/39/ES.
4. Toto nařízení se nevztahuje na:
a)
členy ESCB a další orgány členských států plnící podobné funkce a další veřejné subjekty Unie pověřené správou veřejného dluhu nebo do správy veřejného dluhu zasahující;
b)
Banku pro mezinárodní platby.
5. S výjimkou oznamovací povinnosti podle článku 9 se toto nařízení nevztahuje na tyto subjekty:
a)
mezinárodní rozvojové banky uvedené v části 1 oddíle 4.2 přílohy VI směrnice 2006/48/ES;
b)
subjekty veřejného sektoru ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 18 směrnice 2006/48/ES, pokud jsou ve vlastnictví centrálních vlád a mají výslovné dohody o zárukách centrálních vlád;
c)
evropský nástroj finanční stability a evropský mechanismus stability.
6. Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 82 měnící seznam obsažený v odstavci 4 tohoto článku.
Za tímto účelem předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 17. listopadu 2012 zprávu o tom, jak se v mezinárodním prostředí přistupuje k veřejným subjektům pověřeným správou veřejného dluhu nebo do správy veřejného dluhu zasahujícím a k centrálním bankám.
Tato zpráva musí obsahovat srovnávací analýzu toho, jak se k těmto subjektům a k centrálním bankám přistupuje v právních řádech většího počtu třetích zemí, včetně nejméně tří z hlediska objemu obchodovaných smluv největších jurisdikcí, a norem řízení rizik vztahujících se na derivátové obchody, do nichž tyto subjekty a centrální banky v těchto jurisdikcích vstupují. Pokud zpráva dospěje k závěru, zejména na základě srovnávací analýzy, že je nezbytné osvobodit měnové úkoly těchto centrálních bank třetích zemí od povinnosti provádět clearing a oznamovací povinnosti, zařadí je Komise na seznam obsažený v odstavci 4.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
1)
„ústřední protistranou“ právnická osoba, která vstupuje mezi strany smluv uzavíraných na jednom či na několika finančních trzích, a stává se tak kupujícím pro každého prodávajícího a prodávajícím pro každého kupujícího;
2)
„registrem obchodních údajů“ právnická osoba, která centrálně sbírá a vede záznamy o derivátech;
3)
„clearingem“ proces určování pozic, včetně výpočtu čistých závazků, a zajišťování toho, aby k zajištění expozic vyplývajících z těchto pozic byly k dispozici finanční nástroje, peněžní prostředky nebo obojí;
4)
„obchodním systémem“ systém provozovaný investičním podnikem nebo organizátorem trhu nebo ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodů 1 a 13 směrnice 2004/39/ES jiným než systematickým internalizátorem ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 7 uvedené směrnice, ve kterém se setkává nabídka finančních nástrojů a poptávka po nich tak, že výsledkem je smlouva v souladu s hlavou II nebo III uvedené směrnice;
5)
„derivátem“ nebo „derivátovou smlouvou“ finanční nástroj stanovený v oddíle C bodech 4 až 10 přílohy I směrnice 2004/39/ES, jak byla provedena články 38 a 39 nařízení (ES) č. 1287/2006;
6)
„kategorií derivátů“ podmnožina derivátů, které sdílejí společné a podstatné vlastnosti, mezi nimiž jsou alespoň vztah k podkladovému aktivu, druh podkladového aktiva a měna pomyslné hodnoty. Deriváty patřící do stejné kategorie se mohou lišit svou splatností;
7)
„OTC derivátem“ nebo „OTC derivátovou smlouvou“ derivátová smlouva, k jejíž realizaci nedochází na regulovaném trhu ve smyslu čl. 4 odst. 1 bodu 14 směrnice 2004/39/ES ani na trhu třetí země, který je považován za rovnocenný regulovanému trhu v souladu s čl. 19 odst. 6 směrnice 2004/39/ES;
8)
„finanční smluvní stranou“ investiční podnik povolený v souladu se směrnicí 2004/39/ES, úvěrová instituce povolená v souladu se směrnicí 2006/48/ES, pojišťovna povolená v souladu se směrnicí 73/239/EHS, životní pojišťovna povolená v souladu se směrnicí 2002/83/ES, zajišťovna povolená v souladu se směrnicí 2005/68/ES, SKIPCP a tam, kde je to vhodné, jeho správce povolený v souladu se směrnicí 2009/65/ES, instituce zaměstnaneckého penzijního pojištění ve smyslu čl. 6 písm. a) směrnice 2003/41/ES a alternativní investiční fond spravovaný správci alternativních investičních fondů povolených nebo registrovaných v souladu se směrnicí 2011/61/EU;
9)
„nefinanční smluvní stranou“ podnik usazený v Unii jiný než subjekty uvedené v bodech 1 a 8;
10)
„složkou penzijního systému“:
a)
instituce zaměstnaneckého penzijního pojištění ve smyslu čl. 6 písm. a) směrnice 2003/41/ES, včetně veškerých povolených subjektů odpovědných za jejich řízení a jednajících jejich jménem podle čl. 2 odst. 1 uvedené směrnice, jakož i veškerých právnických osob zřízených za účelem investování těchto institucí a jednajících pouze a výhradně v jejich zájmu;
b)
činnosti v oblasti zaměstnaneckého penzijního pojištění u institucí uvedených v článku 3 směrnice 2003/41/ES;
c)
činnosti v oblasti zaměstnaneckého penzijního pojištění u životních pojišťoven, na které se vztahuje směrnice 2002/83/ES, za předpokladu, že všechna aktiva a pasiva odpovídající těmto činnostem jsou vykazována, spravována a organizována odděleně od ostatních činností pojišťovny bez jakékoli možnosti převodu;
d)
jiné povolené subjekty, které podléhají dohledu, nebo složky, které působí na vnitrostátním základě, pokud:
i)
jsou uznány podle vnitrostátního práva a
ii)
jejich primárním účelem je zabezpečovat dávky v důchodu;
11)
„úvěrovým rizikem protistrany“ riziko, že u druhé smluvní strany obchodu dojde k selhání před konečným vypořádáním peněžních toků obchodu;
12)
„dohodou o interoperabilitě“ dohoda mezi dvěma nebo více ústředními protistranami, která zahrnuje provádění obchodů mezi systémy;
13)
„příslušným orgánem“ příslušný orgán ve smyslu právních předpisů uvedených v bodě 8 tohoto článku, příslušný orgán uvedený v čl. 10 odst. 5 nebo orgán, který každý členský stát určí v souladu s článkem 22;
14)
„členem clearingového systému“ podnik, který je účastníkem ústřední protistrany a který odpovídá za plnění finančních závazků vyplývajících z uvedené účasti;
15)
„klientem“ podnik ve smluvním vztahu k členu clearingového systému ústřední protistrany, který uvedenému podniku umožňuje provádět clearing jeho obchodů prostřednictvím uvedené ústřední protistrany;
16)
„skupinou“ skupina podniků, která se skládá z mateřského podniku a jeho dceřiných podniků ve smyslu článků 1 a 2 směrnice 83/349/EHS, nebo skupina podniků uvedená v čl. 3 odst. 1 a čl. 80 odst. 7 a 8 směrnice 2006/48/ES;
17)
„finanční institucí“ podnik jiný než úvěrová instituce, jehož hlavní činností je nabývání účastí nebo výkon jedné nebo více činností uvedených v bodech 2 až 12 přílohy I směrnice 2006/48/ES;
18)
„finanční holdingovou společností“ finanční instituce, jejíž dceřiné podniky jsou buď výlučně, nebo převážně úvěrovými institucemi nebo finančními institucemi, přičemž alespoň jeden z dceřiných podniků je úvěrovou institucí, a která není smíšenou finanční holdingovou společností ve smyslu čl. 2 bodu 15 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/87/ES ze dne 16. prosince 2002 o doplňkovém dozoru nad úvěrovými institucemi, pojišťovnami a investičními podniky ve finančním konglomerátu (25);
19)
„podnikem pomocných služeb“ podnik, jehož hlavní činností je vlastnictví nebo správa jmění, řízení služeb zpracování dat nebo jiná podobná činnost, kterou napomáhá hlavní činnosti jedné nebo více úvěrových institucí;
20)
„kvalifikovanou účastí“ přímá nebo nepřímá účast v ústřední protistraně či registru obchodních údajů představující nejméně 10 % kapitálu nebo hlasovacích práv ve smyslu článků 9 a 10 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/109/ES ze dne 15. prosince 2004 o harmonizaci požadavků na průhlednost týkajících se informací o emitentech, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu (26), s ohledem na podmínky týkající se jejich sčítání stanovené v čl. 12 odst. 4 a 5 uvedené směrnice nebo umožňující uplatňovat podstatný vliv na řízení ústřední protistrany či registru obchodních údajů, v němž má daná osoba účast;
21)
„mateřským podnikem“ mateřský podnik popsaný v článcích 1 a 2 směrnice 83/349/EHS;
22)
„dceřiným podnikem“ dceřiný podnik popsaný v článcích 1 a 2 směrnice 83/349/EHS, včetně dceřiného podniku patřícího dceřinému podniku mateřského podniku, jenž stojí v čele těchto podniků;
23)
„kontrolou“ vztah mezi mateřským a dceřiným podnikem popsaný v článku 1 směrnice 83/349/EHS;
24)
„úzkým propojením“ stav, kdy jsou dvě nebo více fyzických či právnických osob spojeny:
a)
účastí, prostřednictvím přímého držení nebo kontroly, nejméně 20 % hlasovacích práv nebo kapitálu některého podniku, nebo
b)
kontrolou nebo obdobným vztahem mezi fyzickou či právnickou osobou a podnikem nebo dceřiným podnikem jiného dceřiného podniku, který se rovněž považuje za dceřiný podnik mateřského podniku, jenž stojí v čele těchto podniků.
Stav, kdy jsou dvě nebo více fyzických či právnických osob trvale vázány k jedné a téže osobě vztahem kontroly, se rovněž považuje za úzké propojení mezi těmito osobami;
25)
„kapitálem“ upsaný základní kapitál ve smyslu článku 22 směrnice Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a ostatních finančních institucí (27), pokud již byl splacen, k němuž se připočte příslušné emisní ážio, který plně absorbuje ztráty v běžných situacích a v případě úpadku či likvidace se řadí za všechny ostatní pohledávky;
26)
„rezervními fondy“ rezervní fondy stanovené v článku 9 čtvrté směrnice Rady 78/660/EHS ze dne 25. července 1978, založené na čl. 54 odst. 3 písm. g) Smlouvy, o ročních účetních závěrkách některých forem společností (28) a hospodářský výsledek vzniklý v důsledku uplatnění konečného hospodářského výsledku;
27)
„radou“ správní nebo dozorčí rada nebo obě v souladu s vnitrostátním právem obchodních společností;
28)
„nezávislým členem rady“ člen rady, který nemá s danou ústřední protistranou, jejími ovládajícími akcionáři, jejím vedením ani členy jejího clearingového systému žádný obchodní, příbuzenský ani jiný vztah, jenž zakládá střet zájmů, a který k nim neměl žádný takový vztah v období pěti let před svým členstvím v radě;
29)
„vrcholným vedením“ osoba nebo osoby, které skutečně řídí obchodní činnost ústřední protistrany nebo registru obchodních údajů, a výkonný člen nebo členové rady.
Článek 3
Obchody uvnitř skupiny
1. V případě nefinanční smluvní strany se obchodem uvnitř skupiny rozumí OTC derivátová smlouva uzavřená s jinou smluvní stranou, která je součástí stejné skupiny, za předpokladu, že obě smluvní strany jsou plně zahrnuty do stejné konsolidace a podléhají vhodným centralizovaným postupům pro hodnocení, měření a kontrolu rizik a že je tato jiná smluvní strana usazena v Unii nebo v třetí zemi, ve vztahu k níž Komise přijala prováděcí akt podle čl. 13 odst. 2.
2. V případě finanční smluvní strany se obchodem uvnitř skupiny rozumí kterákoli z těchto operací:
a)
OTC derivátová smlouva uzavřená s jinou smluvní stranou, která je součástí stejné skupiny, jsou-li splněny tyto podmínky:
i)
finanční smluvní strana je usazena v Unii nebo v třetí zemi, ve vztahu k níž Komise přijala prováděcí akt podle čl. 13 odst. 2,
ii)
druhou smluvní stranou je finanční smluvní strana, finanční holdingová společnost, finanční instituce nebo podnik pomocných služeb, na něž se vztahují vhodné obezřetnostní požadavky,
iii)
obě smluvní strany jsou plně zahrnuty do stejné konsolidace a
iv)
obě smluvní strany podléhají vhodným centralizovaným postupům pro hodnocení, měření a kontrolu rizik;
b)
OTC derivátová smlouva uzavřená s jinou smluvní stranou, jsou-li obě smluvní strany součástí stejného institucionálního systému ochrany podle čl. 80 odst. 8 směrnice 2006/48/ES a je-li splněna podmínka stanovená v písm. a) bodě ii) tohoto odstavce;
c)
OTC derivátová smlouva uzavřená mezi úvěrovými institucemi, které jsou přidruženy k témuž ústřednímu subjektu, nebo mezi takovou úvěrovou institucí a ústředním subjektem podle čl. 3 odst. 1 směrnice 2006/48/ES; nebo
d)
OTC derivátová smlouva uzavřená s nefinanční smluvní stranou, která je součástí stejné skupiny, za předpokladu, že jsou obě smluvní strany plně zahrnuty do stejné konsolidace a podléhají vhodným centralizovaným postupům pro hodnocení, měření a kontrolu rizik a že tato smluvní strana je usazena v Unii nebo v jurisdikci třetí země, ve vztahu k níž Komise přijala prováděcí akt podle čl. 13 odst. 2.
3. Pro účely tohoto článku jsou smluvní strany považovány za zahrnuté do stejné konsolidace, pokud:
a)
buď jsou obě zahrnuty do konsolidace v souladu se směrnicí 83/349/EHS nebo s mezinárodními standardy finančního výkaznictví (IFRS) přijatými podle nařízení (ES) č. 1606/2002 nebo, v případě skupiny, jejíž mateřský podnik má ústředí ve třetí zemi, v souladu s obecně přijímanými účetními zásadami třetí země, které byly shledány rovnocennými s IFRS v souladu s nařízením (ES) č. 1569/2007 (nebo s účetními standardy třetí země, jejichž používání je povoleno v souladu s článkem 4 uvedeného nařízení);
b)
nebo se na obě vztahuje stejný konsolidovaný dohled v souladu se směrnicí 2006/48/ES nebo směrnicí 2006/49/ES nebo, v případě skupiny, jejíž mateřský podnik má ústředí ve třetí zemi, stejný konsolidovaný dohled vykonávaný příslušným orgánem třetí země, jehož rovnocennost s dohledem podle zásad stanovených v článku 143 směrnice 2006/48/ES nebo v článku 2 směrnice 2006/49/ES byla ověřena.
HLAVA II
CLEARING, OZNAMOVÁNÍ A ZMÍRŇOVÁNÍ RIZIKA OTC DERIVÁTŮ
Článek 4
Povinnost clearingu
1. Smluvní strany provedou clearing všech OTC derivátových smluv týkajících se kategorie OTC derivátů, u níž byla podle čl. 5 odst. 2 stanovena povinnost clearingu, pokud tyto smlouvy splňují obě následující podmínky:
a)
byly uzavřeny:
i)
mezi dvěma finančními smluvními stranami,
ii)
mezi finanční smluvní stranou a nefinanční smluvní stranou splňující podmínky uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. b),
iii)
mezi dvěma nefinančními smluvními stranami splňujícími podmínky uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. b),
iv)
mezi finanční smluvní stranou nebo nefinanční smluvní stranou splňující podmínky uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. b) a subjektem usazeným ve třetí zemi, který by podléhal povinnosti clearingu, pokud by byl usazen v Unii, nebo
v)
mezi dvěma subjekty usazenými v jedné nebo více třetích zemí, které by podléhaly povinnosti clearingu, pokud by byly usazeny v Unii, jestliže má daná smlouva přímý, podstatný a předvídatelný vliv v Unii nebo jestliže je uložení této povinnosti nutné či vhodné, aby se předešlo vyhýbání se požadavkům tohoto nařízení; a
b)
jsou uzavřeny nebo nahrazeny buď:
i)
v den, kdy povinnost clearingu nabývá účinnosti, nebo později, nebo
ii)
v den oznámení podle čl. 5 odst. 1 nebo později, avšak přede dnem, kdy povinnost clearingu nabývá účinnosti, pokud je zbývající doba splatnosti smluv delší než minimální zbývající doba splatnosti určená Komisí v souladu s čl. 5 odst. 2 písm. c).
2. Aniž jsou dotčeny techniky zmírňování rizika podle článku 11, nevztahuje se povinnost clearingu na OTC derivátové smlouvy, které jsou obchody uvnitř skupiny uvedenými v článku 3.
Osvobození stanovené v prvním pododstavci platí pouze v případech:
a)
kdy dvě smluvní strany usazené v Unii a patřící do stejné skupiny nejprve písemně vyrozumí příslušné orgány, že jej hodlají využít pro OTC derivátové smlouvy uzavřené mezi nimi. Toto vyrozumění musí být provedeno nejméně 30 kalendářních dnů přede dnem uplatnění osvobození. Příslušné orgány mohou do 30 kalendářních dnů poté, co obdrží vyrozumění, vznést námitku proti uplatnění tohoto osvobození, pokud obchod mezi danými smluvními stranami nesplňuje podmínky stanovené v článku 3, aniž je dotčeno jejich právo vznést námitku i po uplynutí této lhůty 30 kalendářních dnů, pokud uvedené podmínky přestanou být plněny. V případě neshody mezi příslušnými orgány jim může s dosažením dohody pomoci ESMA v souladu se svými pravomocemi podle článku 19 nařízení (EU) č. 1095/2010;
b)
OTC derivátových smluv mezi dvěma smluvními stranami patřícími do stejné skupiny, z nichž jedna je usazena v členském státě a druhá ve třetí zemi, pokud smluvní straně usazené v Unii příslušný orgán ve lhůtě 30 kalendářních dnů poté, co od této smluvní strany obdržel vyrozumění, povolil uplatnit dané osvobození, a to za předpokladu, že jsou splněny podmínky stanovené v článku 3. Příslušný orgán toto rozhodnutí oznámí ESMA.
3. Clearing OTC derivátových smluv, které podléhají povinnosti clearingu podle odstavce 1, provádí ústřední protistrana, které bylo pro clearing této kategorie derivátů vydáno povolení podle článku 14 nebo která je pro tento účel uznána podle článku 25 a která je zařazena do rejstříku v souladu s čl. 6 odst. 2 písm. b).
Pro tento účel se smluvní strana stane členem clearingového systému nebo klientem nebo uzavře nepřímé ujednání o clearingu s členem clearingového systému za předpokladu, že toto ujednání nezvýší riziko protistrany a zajistí, aby aktiva a pozice smluvní strany měly ochranu s rovnocenným účinkem jako ochrana stanovená v článcích 39 a 48.
4. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA návrhy regulačních technických norem, které blíže určují smlouvy, u nichž se má za to, že mají přímý, podstatný a předvídatelný vliv v Unii, nebo případy, kdy je nutné či vhodné předejít vyhýbání se požadavkům tohoto nařízení, jak je stanoveno v odst. 1 písm. a) bodě v), a typy nepřímých smluvních ujednání, která splňují podmínky uvedené v odst. 3 druhém pododstavci.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 5
Postup při stanovení povinnosti clearingu
1. Pokud příslušný orgán povolí ústřední protistraně provádět clearing určité kategorie OTC derivátů podle článku 14 nebo 15, okamžitě uvedené povolení oznámí ESMA.
K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA návrhy regulačních technických norem, které blíže určují údaje, jež musí být obsaženy v oznámeních podle prvního pododstavce.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené ve druhém pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
2. Do šesti měsíců po obdržení oznámení podle odstavce 1 nebo dokončení řízení o uznání uvedeného v článku 25 ESMA po provedení veřejných konzultací a po konzultaci s ESRB a tam, kde je to vhodné, s příslušnými orgány třetích zemí vypracuje a předloží Komisi k potvrzení návrhy regulačních technických norem, které blíže určují:
a)
kategorii OTC derivátů, která by měla podléhat povinnosti clearingu podle článku 4;
b)
datum nebo data, odkdy povinnost clearingu nabývá účinnosti, včetně případného postupného zavádění a kategorií smluvních stran, na které se tato povinnost vztahuje; a
c)
minimální zbývající dobu splatnosti OTC derivátových smluv uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. b) bodě ii).
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
3. ESMA z vlastního podnětu, po provedení veřejné konzultace a po konzultaci s ESRB a tam, kde je to vhodné, s příslušnými orgány třetích zemí určí v souladu s kritérii uvedenými v odst. 4 písm. a), b) a c) a oznámí Komisi kategorie derivátů, které by měly podléhat povinnosti clearingu podle článku 4, ale pro jejichž clearing dosud žádná ústřední protistrana nezískala povolení.
Po tomto oznámení zveřejní ESMA výzvu k vypracování návrhů na clearing těchto kategorií derivátů.
4. S ohledem na hlavní cíl, kterým je snížit systémové riziko, vezmou návrhy regulačních technických norem ve vztahu k tomu, co je uvedeno v odst. 2 písm. a), v úvahu tato kritéria:
a)
míru standardizace smluvních podmínek a provozních postupů u příslušné kategorie OTC derivátů;
b)
objem a likviditu příslušné kategorie OTC derivátů;
c)
dostupnost spravedlivých, spolehlivých a všeobecně přijímaných cenových informací v příslušné kategorii OTC derivátů;
Při vypracovávání těchto návrhů regulačních technických norem může ESMA vzít v úvahu vzájemnou propojenost smluvních stran používajících příslušné kategorie OTC derivátů, předpokládaný dopad na rozsah úvěrového rizika protistrany mezi smluvními stranami a dopad na hospodářskou soutěž v Unii.
K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku ESMA vypracuje návrhy regulačních technických norem, které blíže určují kritéria uvedené v prvním pododstavci písm. a), b) a c).
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v třetím pododstavci tohoto odstavce postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
5. Návrhy regulačních technických norem ve vztahu k tomu, co je uvedeno v odst. 2 písm. b), vezmou v úvahu tato kritéria:
a)
předpokládaný objem příslušné kategorie OTC derivátů;
b)
zda již clearing téže kategorie OTC derivátů provádí více než jedna ústřední protistrana;
c)
schopnost příslušných ústředních protistran zpracovat předpokládaný objem a řídit riziko plynoucí z clearingu příslušné kategorie OTC derivátů;
d)
druh a počet smluvních stran aktivních a pravděpodobně aktivních na trhu s příslušnou kategorií OTC derivátů;
e)
dobu, kterou smluvní strana podléhající povinnosti clearingu potřebuje k zavedení postupů pro clearing svých OTC derivátových smluv prostřednictvím ústřední protistrany;
f)
schopnost řízení rizik a právní a provozní kapacitu smluvních stran, které jsou aktivní na trhu s příslušnou kategorií OTC derivátů a na které by se vztahovala povinnost clearingu podle čl. 4 odst. 1.
6. Pokud určitá kategorie OTC derivátových smluv přestane mít ústřední protistranu, která má povolení nebo je uznána pro účely clearingu těchto smluv podle tohoto nařízení, přestane podléhat povinnosti clearingu podle článku 4 a použije se odstavec 3 tohoto článku.
Článek 6
Veřejný rejstřík
1. ESMA zřídí, vede a aktualizuje veřejný rejstřík s cílem správně a jednoznačně určovat kategorie OTC derivátů, které podléhají povinnosti clearingu. Veřejný rejstřík musí být přístupný na internetových stránkách ESMA.
2. Rejstřík obsahuje tyto údaje:
a)
kategorie OTC derivátů, které podléhají povinnosti clearingu podle článku 4;
b)
ústřední protistrany, které mají povolení nebo jsou uznány pro účely povinnosti clearingu;
c)
data, odkdy povinnost clearingu nabývá účinnosti, včetně případného postupného zavádění;
d)
kategorie OTC derivátů určených ESMA v souladu s čl. 5 odst. 3;
e)
minimální zbývající doba splatnosti derivátových smluv uvedených v čl. 4 odst. 1 písm. b) bodě ii);
f)
ústřední protistrany, které ESMA oznámil příslušný orgán pro účely povinnosti clearingu, a datum oznámení každé z nich.
3. Pokud určitá ústřední protistrana pozbude povolení nebo uznání podle tohoto nařízení ke clearingu určité kategorie derivátů, ESMA ji okamžitě vyškrtne z veřejného rejstříku ve vztahu k dané kategorii OTC derivátů.
4. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku může ESMA vypracovat návrhy regulačních technických norem, které blíže určují údaje, jež mají být obsaženy ve veřejném rejstříku uvedeném v odstavci 1.
ESMA předloží jakékoli takové návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 7
Přístup k ústřední protistraně
1. Ústřední protistrana, které bylo povoleno provádět clearing OTC derivátových smluv, akceptuje clearing těchto smluv na nediskriminačním a transparentním základě bez ohledu na obchodní systém.
Ústřední protistrana může požadovat, aby obchodní systém vyhovoval provozním a technickým požadavkům stanoveným ústřední protistranou, včetně požadavků na řízení rizik.
2. Formální žádosti obchodního systému o přístup ústřední protistrana vyhoví nebo ji zamítne do tří měsíců od jejího podání.
3. Pokud ústřední protistrana zamítne žádost o přístup podle odstavce 2, toto zamítnutí obchodnímu systému řádně odůvodní.
4. Pokud příslušný orgán obchodního systému a příslušný orgán ústřední protistrany neodepřou přístup, poskytne ústřední protistrana přístup do tří měsíců od rozhodnutí vyhovět formální žádosti obchodního systému podle odstavce 2.
Příslušný orgán obchodního systému a příslušný orgán ústřední protistrany mohou obchodnímu systému po podání formální žádosti přístup k ústřední protistraně odepřít pouze v případě, že by takový přístup ohrozil hladké a řádné fungování trhů nebo by nepříznivě ovlivnil systémové riziko.
5. ESMA urovná jakýkoli spor mezi příslušnými orgány v souladu se svými pravomocemi podle článku 19 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 8
Přístup k obchodnímu systému
1. Obchodní systém poskytne každé ústřední protistraně, které bylo povoleno provádět clearing OTC derivátových smluv obchodovaných v tomto obchodním systému, na její žádost údaje o uzavřených obchodech na nediskriminačním a transparentním základě.
2. Pokud obchodní systém obdrží od ústřední protistrany formální žádost o přístup k obchodnímu systému, odpoví jí do tří měsíců.
3. Pokud obchodní systém přístup odepře, vyrozumí o tom ústřední protistranu, přičemž své rozhodnutí řádně odůvodní.
4. Aniž je dotčeno rozhodnutí příslušných orgánů obchodního systému a ústřední protistrany, umožní obchodní systém přístup do tří měsíců od kladné odpovědi na žádost o přístup.
Přístup k obchodnímu systému je ústřední protistraně poskytnut pouze za předpokladu, že tento přístup nevyžaduje interoperabilitu ani neohrožuje hladké a řádné fungování trhů, zejména v důsledku roztříštění likvidity a že obchodní systém zavedl vhodný mechanismus k zabránění tomuto roztříštění.
5. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA návrhy regulačních technických norem, které blíže určují pojem roztříštění likvidity.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 9
Oznamovací povinnost
1. Smluvní strany a ústřední protistrany zajistí, že údaje o každé derivátové smlouvě, kterou uzavřely, a veškeré změny nebo ukončení smluv budou oznámeny registru obchodních údajů registrovanému v souladu s článkem 55 nebo uznanému v souladu s článkem 77. Údaje se oznamují nejpozději v pracovní den následující po uzavření, změně nebo ukončení smlouvy.
Oznamovací povinnost se vztahuje na derivátové smlouvy, které:
a)
byly uzavřeny před 16. srpna 2012 a k tomuto datu zůstaly nevypořádány;
b)
jsou uzavřeny 16. srpna 2012 nebo později.
Smluvní strana nebo ústřední protistrana, která podléhá oznamovací povinnosti, může oznamováním údajů o derivátových smlouvách pověřit jiný subjekt.
Smluvní strany a ústřední protistrany zajistí, aby při oznamování údajů o jejich derivátových smlouvách nedocházelo k duplicitám.
2. Smluvní strany uchovávají záznamy o každé derivátové smlouvě, kterou uzavřely, a každé změně nejméně pět let po ukončení smlouvy.
3. Pokud není k dispozici registr obchodních údajů pro zaznamenání údajů o derivátové smlouvě, zajistí smluvní strany a ústřední protistrany jejich oznámení ESMA.
V tomto případě ESMA zajistí, aby všechny relevantní subjekty uvedené v čl. 81 odst. 3 měly přístup ke všem údajům o derivátových smlouvách, které potřebují k plnění svých povinností a mandátů.
4. Má se za to, že smluvní strana nebo ústřední protistrana nebo subjekt oznamující údaje jejich jménem neporušuje žádné omezení prozrazovat informace uložené smlouvou nebo právními či správními předpisy, když registru obchodních údajů nebo ESMA oznámí údaje o derivátové smlouvě.
Sdělením těchto údajů nevzniká vykazující jednotce ani jejím ředitelům nebo zaměstnancům žádná odpovědnost.
5. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA návrhy regulačních technických norem, které blíže určují náležitosti a typ zpráv uvedených v odstavcích 1 a 3 pro různé kategorie derivátů.
Zprávy uvedené v odstavcích 1 a 3 určují alespoň:
a)
smluvní strany derivátové smlouvy, a pokud se liší, osoby oprávněné a povinné z dané smlouvy;
b)
hlavní charakteristiky derivátových smluv, včetně jejich typu, podkladu, splatnosti, pomyslné hodnoty, ceny a data vypořádání.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
6. K zajištění jednotných podmínek uplatňování odstavců 1 a 3 vypracuje ESMA návrhy prováděcích technických norem, které blíže určí:
a)
formát a četnost zpráv uvedených v odstavcích 1 a 3 pro jednotlivé kategorie derivátů;
b)
lhůtu, ve které mají být derivátové smlouvy oznámeny, včetně případného postupného zavádění u smluv uzavřených přede dnem vzniku oznamovací povinnosti.
ESMA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 10
Nefinanční smluvní strany
1. Pokud nefinanční smluvní strana otevře pozice v OTC derivátových smlouvách a tyto pozice překračují clearingový práh stanovený podle odstavce 3:
a)
okamžitě informuje ESMA a příslušný orgán uvedený v odstavci 5 tohoto článku;
b)
začne podléhat povinnosti clearingu pro budoucí smlouvy podle článku 4, pokud průměrná rolující pozice překračuje po dobu 30 pracovních dnů příslušný práh; a
c)
provede clearing veškerých relevantních budoucích smluv během čtyř měsíců ode dne, kdy začala podléhat povinnosti clearingu.
2. Nefinanční smluvní strana, která začala podléhat povinnosti clearingu v souladu s odst. 1 písm. b) a která následně orgánu určenému podle odstavce 5 prokáže, že její průměrná rolující pozice nepřekračuje po dobu 30 pracovních dnů clearingový práh, přestane podléhat povinnosti clearingu uvedené v článku 4.
3. Při výpočtu pozic uvedených v odstavci 1 započte nefinanční smluvní strana veškeré OTC derivátové smlouvy uzavřené nefinanční smluvní stranou nebo jinými nefinančními subjekty uvnitř skupiny, k níž nefinanční smluvní strana náleží, které nejsou objektivně měřitelné jako snižující rizika přímo související s obchodní činností nebo korporátním financováním nefinanční smluvní strany nebo této skupiny.
4. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA po konzultaci s ESRB a dalšími relevantními orgány návrhy regulačních technických norem, které blíže určí:
a)
kritéria pro určení toho, které OTC derivátové smlouvy jsou objektivně měřitelné jako snižující rizika přímo související s obchodní činností nebo korporátním financováním podle odstavce 3; a
b)
hodnoty clearingových prahů, které jsou určeny s ohledem na systémový význam součtu čistých pozic a expozic smluvní strany a podle jednotlivých kategorií OTC derivátů.
Po provedení otevřené veřejné konzultace ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
ESMA po konzultaci s ESRB a dalšími relevantními orgány pravidelně přezkoumává příslušné prahy a v případě potřeby navrhuje regulační technické normy za účelem jejich změny.
5. Každý členský stát určí orgán, který odpovídá za zajištění toho, že povinnost podle odstavce 1 je plněna.
Článek 11
Techniky zmírňování rizika pro OTC derivátové smlouvy, jejichž clearing neprovádí ústřední protistrana
1. Finanční smluvní strany a nefinanční smluvní strany, které uzavřou OTC derivátovou smlouvu, jejíž clearing neprovádí ústřední protistrana, zajistí s náležitou péčí, aby byly zavedeny vhodné postupy a systémy pro měření, sledování a zmírňování operačního rizika a úvěrového rizika protistrany, zahrnující alespoň:
a)
včasné potvrzení podmínek příslušné OTC derivátové smlouvy, prováděné pokud možno elektronickými prostředky;
b)
spolehlivé, odolné a kontrolovatelné standardizované procesy pro srovnávání portfolií, řízení souvisejících rizik, včasné odhalování a řešení sporů mezi stranami a sledování hodnoty smluv, které dosud nebyly vypořádány.
2. Finanční smluvní strany a nefinanční smluvní strany uvedené v článku 10 denně oceňují hodnotu smluv, které dosud nebyly vypořádány, podle tržní hodnoty. Pokud tržní podmínky brání oceňování podle tržní hodnoty, použije se spolehlivé a obezřetné ocenění podle modelu.
3. Finanční smluvní strany musí mít zavedeny postupy řízení rizik, které vyžadují, aby ve vztahu k OTC derivátovým smlouvám, které jsou uzavřeny dne 16. srpna 2012 nebo později, byl kolaterál vyměněn včas a přesně a byl vhodně oddělen. Nefinanční smluvní strany uvedené v článku 10 musí mít zavedeny postupy řízení rizik, které vyžadují, aby ve vztahu k OTC derivátovým smlouvám, které jsou uzavřeny v den překročení clearingového prahu nebo později, byl kolaterál vyměněn včas a přesně a byl vhodně oddělen.
4. Finanční smluvní strany musí držet vhodný a přiměřený kapitál k řízení rizika nekrytého vhodnou výměnou kolaterálu.
5. Požadavek stanovený v odstavci 3 tohoto článku se nevztahuje na obchod uvnitř skupiny podle článku 3 uskutečněný mezi smluvními stranami usazenými ve stejném členském státě, pokud neexistuje ani se nepředpokládá žádná věcná nebo právní překážka bránící okamžitému převodu kapitálu nebo splacení závazků mezi smluvními stranami.
6. Od požadavku stanoveného v odstavci 3 tohoto článku je na základě kladného rozhodnutí obou relevantních příslušných orgánů zcela nebo zčásti osvobozen obchod uvnitř skupiny podle čl. 3 odst. 2 písm. a), b) nebo c) uskutečněný mezi smluvními stranami usazenými v různých členských státech, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
postupy řízení rizik, které smluvní strany uplatňují, jsou náležitě stabilní a spolehlivé a odpovídají míře složitosti daného derivátového obchodu;
b)
neexistuje ani se nepředpokládá žádná věcná nebo právní překážka bránící okamžitému převodu kapitálu nebo splacení závazků mezi smluvními stranami.
Nedospějí-li příslušné orgány ke kladnému rozhodnutí do 30 kalendářních dnů od obdržení žádosti o osvobození, může těmto orgánům s dosažením dohody pomoci ESMA v souladu se svými pravomocemi podle článku 19 nařízení (EU) č. 1095/2010.
7. Od požadavku stanoveného v odstavci 3 tohoto článku je osvobozen obchod uvnitř skupiny podle čl. 3 odst. 1 uskutečněný mezi nefinančními smluvními stranami usazenými v různých členských státech, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
postupy řízení rizik, které smluvní strany uplatňují, jsou náležitě stabilní a spolehlivé a odpovídají míře složitosti daného derivátového obchodu;
b)
neexistuje ani se nepředpokládá žádná věcná nebo právní překážka bránící okamžitému převodu kapitálu nebo splacení závazků mezi smluvními stranami.
Nefinanční smluvní strany oznámí svůj úmysl využít osvobození příslušným orgánům podle čl. 10 odst. 5. Osvobození je platné, pokud žádný z těchto příslušných orgánů do tří měsíců od obdržení oznámení nerozhodne, že podmínky uvedené v prvním pododstavci písm. a) či b) nejsou splněny.
8. Od požadavku stanoveného v odstavci 3 tohoto článku je na základě kladného rozhodnutí relevantního příslušného orgánu odpovědného za dohled nad smluvní stranou usazenou v Unii zcela nebo zčásti osvobozen obchod uvnitř skupiny podle čl. 3 odst. 2 písm. a) až d), který je uskutečněn mezi smluvní stranou usazenou v Unii a smluvní stranou usazenou v jurisdikci třetí země, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
postupy řízení rizik, které smluvní strany uplatňují, jsou náležitě stabilní a spolehlivé a odpovídají míře složitosti daného derivátového obchodu;
b)
neexistuje ani se nepředpokládá žádná věcná nebo právní překážka bránící okamžitému převodu kapitálu nebo splacení závazků mezi smluvními stranami.
9. Od požadavku stanoveného v odstavci 3 tohoto článku je osvobozen obchod uvnitř skupiny podle čl. 3 odst. 1, který je uskutečněn mezi nefinanční smluvní stranou usazenou v Unii a smluvní stranou usazenou v jurisdikci třetí země, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
postupy řízení rizik, které smluvní strany uplatňují, jsou náležitě stabilní a spolehlivé a odpovídají míře složitosti daného derivátového obchodu;
b)
neexistuje ani se nepředpokládá žádná věcná nebo právní překážka bránící okamžitému převodu kapitálu nebo splacení závazků mezi smluvními stranami.
Nefinanční smluvní strana oznámí svůj úmysl využít osvobození příslušnému orgánu podle čl. 10 odst. 5. Osvobození je platné, pokud tento příslušný orgán do tří měsíců od obdržení oznámení nerozhodne, že podmínky uvedené v prvním pododstavci písm. a) či b) nejsou splněny.
10. Od požadavku stanoveného v odstavci 3 tohoto článku je na základě kladného rozhodnutí relevantního příslušného orgánu odpovědného za dohled nad finanční smluvní stranou zcela nebo zčásti osvobozen obchod uvnitř skupiny podle čl. 3 odst. 1 uskutečněný mezi nefinanční smluvní stranou a finanční smluvní stranou, které jsou usazeny v různých členských státech, jsou-li splněny tyto podmínky:
a)
postupy řízení rizik, které smluvní strany uplatňují, jsou náležitě stabilní a spolehlivé a odpovídají míře složitosti daného derivátového obchodu;
b)
neexistuje ani se nepředpokládá žádná věcná nebo právní překážka bránící okamžitému převodu kapitálu nebo splacení závazků mezi smluvními stranami.
Relevantní příslušný orgán odpovědný za dohled nad finanční smluvní stranou oznámí každé takové rozhodnutí příslušnému orgánu uvedenému v čl. 10 odst. 5. Osvobození je platné, pokud tento příslušný orgán nerozhodne, že podmínky uvedené v prvním pododstavci písm. a) či b) nejsou splněny. V případě neshody mezi příslušnými orgány jim může s dosažením dohody pomoci ESMA v souladu se svými pravomocemi podle článku 19 nařízení (EU) č. 1095/2010.
11. Smluvní strana obchodu uvnitř skupiny, jenž byl osvobozen od požadavku stanoveného v odstavci 3, informaci o tomto osvobození zveřejní.
Příslušný orgán oznámí ESMA každé rozhodnutí přijaté podle odstavce 6, 8 nebo 10 a každé oznámení obdržené podle odstavce 7, 9 nebo 10 a poskytne mu podrobné informace o dotyčném obchodu uvnitř skupiny.
12. Povinnosti stanovené v odstavcích 1 až 11 se vztahují na OTC derivátové smlouvy uzavřené mezi subjekty ze třetích zemí, které by těmto povinnostem podléhaly, pokud by byly usazeny v Unii, jestliže tyto smlouvy mají přímý, podstatný a předvídatelný vliv v Unii nebo jestliže je uložení této povinnosti nutné či vhodné, aby se předešlo vyhýbání se požadavkům tohoto nařízení.
13. ESMA činnost s deriváty nezpůsobilými k clearingu pravidelně sleduje s cílem rozpoznat případy, kdy určitá kategorie derivátů může představovat systémové riziko, a předcházet regulační arbitráži mezi derivátovými obchody, u nichž je nebo není prováděn clearing. ESMA po konzultaci s ESRB zejména přijímá opatření podle čl. 5 odst. 3 nebo přezkoumává regulační technické normy pro maržové požadavky stanovené v odstavci 14 tohoto článku a v článku 41.
14. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA návrhy regulačních technických norem, které blíže určují:
a)
postupy a mechanismy uvedené v odstavci 1;
b)
tržní podmínky, které brání ocenění podle tržní hodnoty, a kritéria pro používání ocenění podle modelu uvedeného v odstavci 2;
c)
podrobné údaje o osvobozených obchodech uvnitř skupiny, které mají být součástí oznámení podle odstavců 7, 9 a 10;
d)
podrobné informace o osvobozených obchodech uvnitř skupiny podle odstavce 11;
e)
smlouvy, u nichž se má za to, že mají přímý, podstatný a předvídatelný vliv v Unii, nebo případy, kdy je nutné či vhodné předejít vyhýbání se požadavkům tohoto nařízení, jak je uvedeno v odstavci 12.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
15. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracují evropské orgány dohledu společné návrhy regulačních technických norem, které blíže určují:
a)
postupy řízení rizik včetně úrovní a typu kolaterálu a způsobů jeho oddělení požadovaného ke splnění odstavce 3;
b)
úroveň kapitálu požadovanou ke splnění odstavce 4;
c)
postupy, jimiž se mají řídit smluvní strany a relevantní příslušné orgány při uplatňování osvobození podle odstavců 6 až 10;
d)
použitelná kritéria podle odstavců 5 až 10, zejména včetně toho, co by mělo být považováno za věcnou nebo právní překážku bránící okamžitému převodu kapitálu nebo splacení závazků mezi smluvními stranami.
Evropské orgány dohledu předloží tyto společné návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
V závislosti na právní povaze smluvní strany jsou na Komisi přeneseny pravomoci k přijetí regulačních technických norem uvedených v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010, (EU) č. 1094/2010 nebo (EU) č. 1095/2010.
Článek 12
Sankce
1. Členské státy stanoví pravidla pro sankce za porušení pravidel podle této hlavy a přijmou veškerá opatření, aby zajistily jejich uplatňování. Tyto sankce zahrnují alespoň správní pokuty. Stanovené sankce musí být účinné, přiměřené a odrazující.
2. Členské státy zajistí, aby příslušné orgány odpovědné za dohled nad finančními a popřípadě nefinančními smluvními stranami zveřejnily každou sankci uloženou za porušení článků 4, 5 a 7 až 11, pokud by takové zveřejnění vážně neohrozilo finanční trhy nebo nezpůsobilo zúčastněným stranám neúměrnou škodu. Členské státy pravidelně zveřejňují hodnotící zprávy o účinnosti použití pravidel v oblasti sankcí. Takto zveřejněné informace nesmějí obsahovat osobní údaje ve smyslu čl. 2 písm. a) směrnice 95/46/ES.
Do 17. února 2013 oznámí členské státy Komisi pravidla uvedená v odstavci 1. Neprodleně Komisi oznámí jakoukoli jejich následnou změnu.
3. Porušení pravidel této hlavy nemá dopad na platnost OTC derivátové smlouvy ani na možnost stran prosazovat ustanovení OTC derivátové smlouvy. Porušení pravidel této hlavy nezakládá nárok kterékoli strany OTC derivátové smlouvy na náhradu škody.
Článek 13
Mechanismus pro předcházení duplicitním nebo rozporným pravidlům
1. Komise s pomocí ESMA sleduje uplatňování zásad stanovených v článcích 4, 9, 10 a 11 v mezinárodním měřítku, zejména pokud jde o případné požadavky týkající se účastníků trhu, které jsou duplicitní nebo jsou v rozporu s jinými požadavky, vypracovává zprávy o těchto otázkách Evropskému parlamentu a Radě a doporučuje případná opatření.
2. Komise může přijmout prováděcí akty, jimiž stanoví, že právní, dohledové a vynucovací předpisy určité třetí země:
a)
jsou rovnocenné požadavkům stanoveným tímto nařízením podle článků 4, 9, 10 a 11;
b)
zajišťují ochranu služebního tajemství, která je rovnocenná ochraně stanovené v tomto nařízení; a
c)
jsou účinně uplatňovány a vynucovány spravedlivým a nedeformujícím způsobem zajišťujícím účinný dohled a vynucování v uvedené třetí zemi.
Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 86 odst. 2.
3. Prováděcí akt o rovnocennosti uvedený v odstavci 2 znamená, že se má za to, že smluvní strany uzavírající obchod podléhající tomuto nařízení splnily povinnosti obsažené v článcích 4, 9, 10 a 11 tohoto nařízení, pokud je alespoň jedna z nich usazena v dané třetí zemi.
4. Komise ve spolupráci s ESMA sleduje účinné provádění požadavků, jež jsou rovnocenné požadavkům stanoveným v článcích 4, 9, 10 a 11, třetími zeměmi, pro které byl přijat prováděcí akt o rovnocennosti, a pravidelně, alespoň jednou ročně, podává zprávy Evropskému parlamentu a Radě. V případě, že zpráva odhalí nedostatečné nebo nedůsledné uplatňování rovnocenných požadavků orgány třetí země, zruší Komise do 30 kalendářních dnů po předložení zprávy uznání rovnocennosti právního rámce dotyčné země. Pokud je prováděcí akt o rovnocennosti zrušen, začnou se na smluvní strany automaticky znovu vztahovat všechny požadavky stanovené v tomto nařízení.
HLAVA III
POVOLENÍ ÚSTŘEDNÍCH PROTISTRAN A DOHLED NAD NIMI
KAPITOLA 1
Podmínky a postupy pro povolení ústřední protistrany
Článek 14
Povolení ústřední protistrany
1. Právnická osoba usazená v Unii, která hodlá poskytovat clearingové služby jako ústřední protistrana, požádá postupem stanoveným v článku 17 o povolení příslušný orgán členského státu, kde je usazena (dále jen „příslušný orgán ústřední protistrany“).
2. Povolení vydané v souladu s článkem 17 je účinné pro celé území Unie.
3. Povolení podle odstavce 1 se vydává pouze na činnosti spojené s clearingem a uvádí služby nebo činnosti, které je ústřední protistrana oprávněna poskytovat či vykonávat, včetně kategorií finančních nástrojů, na něž se toto povolení vztahuje.
4. Ústřední protistrana musí trvale splňovat podmínky potřebné pro povolení.
Ústřední protistrana bez zbytečného odkladu informuje příslušný orgán o veškerých podstatných změnách, které mají vliv na podmínky pro povolení.
5. Povolení podle odstavce 1 nebrání členským státům v tom, aby ve vztahu k ústředním protistranám usazeným na jejich území přijaly nebo nadále uplatňovaly dodatečné požadavky, včetně určitých požadavků na povolení podle směrnice 2006/48/ES.
Článek 15
Rozšíření činností a služeb
1. Ústřední protistrana, která chce rozšířit svou činnost o další služby nebo činnosti, na které se první povolení nevztahuje, podá žádost o rozšíření příslušnému orgánu ústřední protistrany. Za rozšíření uvedeného povolení se považuje nabízení clearingových služeb, pro které ústřední protistrana dosud nemá povolení.
Rozšíření povolení se provádí postupem stanoveným v článku 17.
2. Pokud chce ústřední protistrana rozšířit svou činnost do jiného členského státu, než ve kterém je usazena, příslušný orgán ústřední protistrany o tom okamžitě uvědomí příslušný orgán druhého členského státu.
Článek 16
Kapitálové požadavky
1. Ústřední protistrana musí mít stálý a dostupný počáteční kapitál ve výši alespoň 7,5 milionu EUR, aby mohla získat povolení podle článku 14.
2. Kapitál ústřední protistrany včetně nerozděleného zisku a rezervních fondů musí být přiměřený riziku plynoucímu z činností ústřední protistrany. Musí trvale postačovat k zajištění řádného ukončení nebo restrukturalizace činností v příslušném časovém rozpětí a k zajištění adekvátní ochrany ústřední protistrany proti úvěrovému riziku, riziku protistrany, tržnímu riziku a operačním, právním a obchodním rizikům, která ještě nejsou kryta zvláštními finančními zdroji uvedenými v článcích 41 až 44.
3. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje EBA v úzké spolupráci s ESCB a po konzultaci s ESMA návrhy regulačních technických norem, které blíže určují požadavky na kapitál, nerozdělený zisk a rezervní fondy ústřední protistrany uvedené v odstavci 2.
EBA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1093/2010.
Článek 17
Postupy pro vydávání povolení a zamítnutí žádosti o povolení
1. Žádající ústřední protistrana podá žádost o povolení příslušnému orgánu členského státu, ve kterém je usazena.
2. Žádající ústřední protistrana poskytne veškeré informace nezbytné k tomu, aby přesvědčila příslušný orgán, že v době povolení má přijata veškerá opatření nutná k tomu, aby splnila požadavky stanovené v tomto nařízení. Příslušný orgán okamžitě předá veškeré informace, které od žádající ústřední protistrany obdržel, ESMA a kolegiu uvedenému v čl. 18 odst. 1.
3. Do 30 pracovních dnů od obdržení žádosti příslušný orgán posoudí, zda je žádost úplná. Není-li žádost úplná, stanoví příslušný orgán lhůtu, v níž musí žádající ústřední protistrana poskytnout doplňující informace. Posoudí-li příslušný orgán žádost jako úplnou, oznámí to žádající ústřední protistraně, členům kolegia zřízeného podle čl. 18 odst. 1 a ESMA.
4. Příslušný orgán ústřední protistrany vydá povolení pouze tehdy, pokud je plně přesvědčen, že žádající ústřední protistrana splňuje všechny požadavky stanovené v tomto nařízení a že je ústřední protistrana oznámena jako systém podle směrnice 98/26/ES.
Příslušný orgán řádně zváží stanovisko kolegia přijaté v souladu s článkem 19. Nesouhlasí-li příslušný orgán ústřední protistrany s kladným stanoviskem kolegia, musí jeho rozhodnutí obsahovat řádné odůvodnění a vysvětlení všech podstatných odchylek od tohoto kladného stanoviska.
Ústřední protistrana povolení nezíská, jestliže všichni členové kolegia, s výjimkou orgánů členského státu, v němž je ústřední protistrana usazena, dosáhnou vzájemnou dohodou společného stanoviska podle čl. 19 odst. 1, že dané ústřední protistraně povolení vydáno nebude. Toto stanovisko musí být písemné a obsahovat řádné a podrobné odůvodnění, proč se kolegium domnívá, že požadavky stanovené tímto nařízením nebo jinými právními předpisy Unie nejsou splněny.
Nebylo-li dosaženo vzájemnou dohodou společného stanoviska podle třetího pododstavce a vyjádří-li dvoutřetinová většina členů kolegia záporné stanovisko, může do 30 kalendářních dnů od přijetí uvedeného záporného stanoviska kterýkoli dotčený příslušný orgán na základě dvoutřetinové většiny členů kolegia postoupit záležitost ESMA v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Rozhodnutí o postoupení musí být písemné a musí obsahovat řádné a podrobné odůvodnění, proč se příslušní členové kolegia domnívají, že požadavky stanovené tímto nařízením nebo jinými součástmi práva Unie nejsou splněny. V takovém případě příslušný orgán ústřední protistrany odloží přijetí svého rozhodnutí o povolení a vyčká rozhodnutí o povolení, které může přijmout ESMA podle čl. 19 odst. 3 nařízení (EU) č. 1095/2010. Příslušný orgán přijme rozhodnutí v souladu s rozhodnutím ESMA. Záležitost nesmí být ESMA postoupena po uplynutí lhůty 30 dnů uvedené ve čtvrtém pododstavci.
Dosáhnou-li všichni členové kolegia, s výjimkou orgánů členského státu, v němž je ústřední protistrana usazena, vzájemnou dohodou společného stanoviska podle čl. 19 odst. 1, že dané ústřední protistraně nebude povolení vydáno, může příslušný orgán ústřední protistrany postoupit záležitost ESMA v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Příslušný orgán členského státu, v němž je usazena ústřední protistrana, předá rozhodnutí ostatním dotčeným příslušným orgánům.
5. V případě, že příslušný orgán ústřední protistrany neuplatňuje ustanovení tohoto nařízení nebo je uplatňuje způsobem, který se jeví jako porušení práva Unie, postupuje ESMA v souladu s článkem 17 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Na žádost kteréhokoli člena kolegia nebo z vlastního podnětu a po vyrozumění příslušného orgánu může ESMA vyšetřovat údajné porušování nebo neuplatňování práva Unie.
6. Žádné kroky kteréhokoli člena kolegia učiněné při plnění jeho povinností nesmějí přímo ani nepřímo znevýhodňovat kterýkoli členský stát nebo skupinu členských států jako místo poskytování clearingových služeb v jakékoli měně.
7. Do šesti měsíců od podání úplné žádosti příslušný orgán písemně a s řádným odůvodněním vyrozumí žádající ústřední protistranu o tom, zda bylo její žádosti o povolení vyhověno, či zda byla zamítnuta.
Článek 18
Kolegium
1. Do 30 kalendářních dnů od podání úplné žádosti v souladu s článkem 17 zřídí příslušný orgán ústřední protistrany kolegium, které spravuje a jemuž předsedá, s cílem usnadnit plnění úkolů uvedených v článcích 15, 17, 49, 51 a 54.
2. Kolegium se skládá z:
a)
ESMA;
b)
příslušného orgánu ústřední protistrany;
c)
příslušných orgánů odpovědných za dohled nad členy clearingového systému ústřední protistrany usazenými ve třech členských státech, které během jednoho roku poskytly největší souhrnné příspěvky do fondu pro riziko selhání ústřední protistrany uvedeného v článku 42;
d)
příslušných orgánů odpovědných za dohled nad obchodními systémy, které ústřední protistrana obsluhuje;
e)
příslušných orgánů, které vykonávají dohled nad ústředními protistranami, s nimiž byly uzavřeny dohody o interoperabilitě;
f)
příslušných orgánů, které vykonávají dohled nad centrálními depozitáři cenných papírů, s nimiž je ústřední protistrana propojena;
g)
příslušných členů ESCB odpovědných za dohled nad ústřední protistranou a příslušných členů ESCB odpovědných za dohled nad ústředními protistranami, s nimiž byly uzavřeny dohody o interoperabilitě;
h)
centrálních bank, které emitují nejrelevantnější měny Unie používané u finančních nástrojů, jejichž clearing je prováděn.
3. Příslušný orgán členského státu, který není členem kolegia, může kolegium požádat o jakékoli informace, které jsou důležité pro plnění jeho úkolů v oblasti dohledu.
4. Aniž jsou dotčeny povinnosti příslušných orgánů podle tohoto nařízení, zajišťuje kolegium:
a)
vypracování stanoviska uvedeného v článku 19;
b)
výměnu informací, včetně žádostí o informace podle článku 84;
c)
dohodu o dobrovolném rozdělení úkolů mezi své členy;
d)
koordinaci programů dohledových šetření založených na hodnocení rizika ústřední protistrany a
e)
určení postupů a pohotovostních plánů pro řešení naléhavých situací uvedených v článku 24.
5. Zřízení a činnost kolegia se řídí písemnou dohodou mezi všemi jeho členy.
Tato dohoda určí praktické mechanismy pro činnost kolegia, včetně podrobných pravidel pro hlasování, jak je uvedeno v čl. 19 odst. 3, a může určit úkoly, které mají být svěřeny příslušnému orgánu ústřední protistrany nebo jinému členu kolegia.
6. K zajištění jednotného a soudržného fungování kolegií v celé Unii vypracuje ESMA návrhy regulačních technických norem, které blíže určují podmínky, za nichž se měny Unie uvedené v odst. 2 písm. h) považují za nejrelevantnější, a podrobnosti praktických mechanismů uvedených v odstavci 5.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 19
Stanovisko kolegia
1. Do čtyř měsíců od podání úplné žádosti ústřední protistranou v souladu s článkem 17 provede příslušný orgán ústřední protistrany posouzení rizik ústřední protistrany a předloží zprávu kolegiu.
Do 30 kalendářních dnů od obdržení uvedené zprávy a na základě zjištění uvedených ve zprávě dospěje kolegium ke společnému stanovisku ohledně toho, zda žádající ústřední protistrana splňuje všechny požadavky stanovené v tomto nařízení.
Aniž je dotčen čl. 17 odst. 4 čtvrtý pododstavec a pokud kolegium nedospěje ke společnému stanovisku podle druhého pododstavce, přijme ve stejné lhůtě stanovisko většinou hlasů.
2. ESMA usnadní přijetí společného stanoviska v souladu se svou obecnou funkcí koordinace podle článku 31 nařízení (EU) č. 1095/2010.
3. Většinové stanovisko kolegia se přijímá prostou většinou hlasů jeho členů. V kolegiích, jež nemají více než dvanáct členů, má každý hlasující člen jeden hlas a hlasovat mohou nejvýše dva členové kolegia z téhož členského státu. V kolegiích, jež mají více než dvanáct členů, má každý hlasující člen jeden hlas a hlasovat mohou nejvýše tři členové z téhož členského státu. ESMA nemá právo hlasovat o stanoviscích kolegia.
Článek 20
Odnětí povolení
1. Aniž je dotčen čl. 22 odst. 3, odejme příslušný orgán ústřední protistraně povolení, pokud ústřední protistrana:
a)
nevyužije toto povolení do dvanácti měsíců, výslovně se jej vzdá nebo déle než šest předchozích měsíců neposkytuje služby či nevykonává činnost;
b)
získala povolení na základě nepravdivého prohlášení nebo jakýmikoli jinými protiprávními prostředky;
c)
přestane splňovat podmínky, za nichž bylo povolení vydáno, a ve stanovené lhůtě nepřijala nápravná opatření požadovaná příslušným orgánem ústřední protistrany;
d)
závažně a systematicky porušuje některé požadavky stanovené v tomto nařízení.
2. Pokud se příslušný orgán ústřední protistrany domnívá, že nastala některá z okolností uvedených v odstavci 1, vyrozumí o tom do pěti pracovních dnů ESMA a členy kolegia.
3. Příslušný orgán ústřední protistrany konzultuje nutnost odejmout povolení ústřední protistraně s členy kolegia, ledaže je rozhodnutí naléhavé.
4. Kterýkoli člen kolegia může kdykoli požádat, aby příslušný orgán ústřední protistrany posoudil, zda ústřední protistrana nadále dodržuje podmínky, za nichž bylo povolení vydáno.
5. Příslušný orgán ústřední protistrany může odnětí povolení omezit na konkrétní službu, činnost nebo kategorii finančních nástrojů.
6. Příslušný orgán ústřední protistrany zašle ESMA a členům kolegia své řádně odůvodněné rozhodnutí, které zohlední připomínky členů kolegia.
7. Rozhodnutí o odnětí povolení je účinné v celé Unii.
Článek 21
Přezkum a vyhodnocení
1. Aniž je dotčena úloha kolegia, příslušné orgány uvedené v článku 22 přezkoumají opatření, strategie, postupy a mechanismy, které ústřední protistrany zavedly ke splnění tohoto nařízení, a vyhodnotí rizika, kterým ústřední protistrany jsou nebo mohou být vystaveny.
2. Přezkum a vyhodnocení podle odstavce 1 se týkají všech požadavků na ústřední protistrany stanovených tímto nařízením.
3. Příslušné orgány stanoví četnost a intenzitu přezkumu a vyhodnocení uvedených v odstavci 1 s přihlédnutím k velikosti, systémové důležitosti, povaze, rozsahu a složitosti činností dotčených ústředních protistran. Přezkum a vyhodnocení se aktualizují nejméně jednou ročně.
Ústřední protistrany podléhají kontrolám na místě.
4. Příslušné orgány pravidelně, avšak nejméně jednou ročně informují kolegium o výsledcích přezkumu a vyhodnocení podle odstavce 1, včetně případných nápravných opatření nebo sankcí.
5. Příslušné orgány vyžadují, aby jakákoli ústřední protistrana, která neplní požadavky stanovené tímto nařízením, včas přijala nezbytná opatření nebo učinila kroky nezbytné k nápravě této situace.
6. ESMA plní koordinační úlohu mezi příslušnými orgány a jednotlivými kolegii s cílem vytvořit společnou kulturu dohledu a zavést jednotnou praxi v této oblasti, zajistit používání stejných postupů a jednotného přístupu a posílit jednotnost výsledků dohledu.
Za účelem prvního pododstavce ESMA alespoň jednou ročně:
a)
provádí srovnávací hodnocení činností dohledu všech příslušných orgánů v souvislosti s vydáváním povolení a dohledem nad ústředními protistranami v souladu s článkem 30 nařízení (EU) č. 1095/2010 a
b)
zahajuje a koordinuje hodnocení odolnosti ústředních protistran v celé Unii vůči nepříznivému tržnímu vývoji v souladu s čl. 32 odst. 2 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Pokud hodnocení uvedené ve druhém pododstavci písm. b) odhalí nedostatečnou odolnost jedné nebo více ústředních protistran, vydá ESMA nezbytná doporučení podle článku 16 nařízení (EU) č. 1095/2010.
KAPITOLA 2
Dozor a dohled nad ústředními protistranami
Článek 22
Příslušný orgán
1. Každý členský stát určí příslušný orgán odpovědný za plnění povinností, které vyplývají z tohoto nařízení v souvislosti s povolováním ústředních protistran usazených na jeho území a s dohledem nad nimi, a informuje o něm Komisi a ESMA.
Pokud členský stát určí více než jeden příslušný orgán, jednoznačně vymezí jejich úlohy a určí jeden orgán, který odpovídá za koordinaci spolupráce a výměnu informací s Komisí, ESMA, příslušnými orgány jiných členských států, EBA a příslušnými členy ESCB v souladu s články 23, 24, 83 a 84.
2. Každý členský stát zajistí, aby měl příslušný orgán dohlížecí a vyšetřovací pravomoci, které jsou nezbytné pro výkon jeho funkcí.
3. Každý členský stát zajistí v souladu s vnitrostátním právem možnost přijímání nebo ukládání vhodných správních opatření vůči fyzickým či právnickým osobám odpovědným za nedodržování tohoto nařízení.
Tato opatření musí být účinná, přiměřená a odrazující a mohou zahrnovat požadavek přijetí nápravných opatření ve stanovené lhůtě.
4. ESMA na své internetové stránce zveřejní seznam příslušných orgánů určených v souladu s odstavcem 1.
KAPITOLA 3
Spolupráce
Článek 23
Spolupráce mezi orgány
1. Příslušné orgány úzce spolupracují spolu navzájem, s ESMA a v případě potřeby s ESCB.
2. Na základě informací dostupných v daném čase příslušné orgány při výkonu svých obecných povinností řádně zvažují potenciální dopad svých rozhodnutí na stabilitu finančního systému ve všech ostatních dotčených členských státech, zejména v naléhavých situacích uvedených v článku 24.
Článek 24
Naléhavé situace
Příslušný orgán ústřední protistrany nebo jakýkoli jiný orgán bez zbytečného odkladu informuje ESMA, kolegium, příslušné členy ESCB a jiné relevantní orgány o jakékoli naléhavé situaci spojené s ústřední protistranou, včetně vývoje na finančních trzích, která může mít nepříznivý dopad na tržní likviditu a stabilitu finančního systému ve kterémkoli z členských států, kde je ústřední protistrana nebo některý z členů jejího clearingového systému usazen.
KAPITOLA 4
Vztahy s třetími zeměmi
Článek 25
Uznání ústřední protistrany usazené v třetí zemi
1. Ústřední protistrana usazená v třetí zemi může poskytovat clearingové služby členům clearingového systému nebo obchodním systémům usazeným v Unii, pouze pokud ji uzná ESMA.
2. ESMA může po konzultaci s orgány uvedenými v odstavci 3 uznat ústřední protistranu usazenou v třetí zemi, která požádala o uznání pro účely poskytování pouze některých clearingových služeb nebo činností, pokud:
a)
Komise přijala prováděcí akt v souladu s odstavcem 6;
b)
ústřední protistrana má v příslušné třetí zemi povolení a podléhá účinnému dohledu a vynucování, jež zajišťují plný soulad s obezřetnostními požadavky platnými v dané třetí zemi;
c)
byla uzavřena ujednání o spolupráci podle odstavce 7;
d)
ústřední protistrana je usazena nebo povolena ve třetí zemi, u níž bylo v souladu s kritérii stanovenými ve společném memorandu mezi členskými státy o rovnocennosti třetích zemí podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/60/ES ze dne 26. října 2005 o předcházení zneužití finančního systému k praní peněz a financování terorismu (29) uznáno, že má rovnocenné systémy proti praní peněz a boje proti financování terorismu jako Unie.
3. Při posuzování toho, zda jsou splněny podmínky uvedené v odstavci 2, ESMA konzultuje:
a)
s příslušným orgánem členského státu, ve kterém ústřední protistrana poskytuje nebo hodlá poskytovat clearingové služby a který si ústřední protistrana zvolila;
b)
s příslušnými orgány odpovědnými za dohled nad členy clearingového systému ústřední protistrany usazenými ve třech členských státech, kteří poskytují nebo by podle předpokladů ústřední protistrany měli během jednoho roku poskytnout největší souhrnné příspěvky do fondu pro riziko selhání ústřední protistrany uvedeného v článku 42;
c)
s příslušnými orgány odpovědnými za dohled nad obchodními systémy v Unii, kterým ústřední protistrana poskytuje nebo má poskytovat služby;
d)
s příslušnými orgány, které vykonávají dohled nad ústředními protistranami usazenými v Unii, s nimiž byly uzavřeny dohody o interoperabilitě;
e)
s příslušnými členy ESCB členských států, ve kterých ústřední protistrana poskytuje nebo hodlá poskytovat clearingové služby, a s příslušnými členy ESCB odpovědnými za dohled nad ústředními protistranami, s nimiž byly uzavřeny dohody o interoperabilitě;
f)
s centrálními bankami, které emitují nejrelevantnější měny Unie používané u finančních nástrojů, jejichž clearing je nebo má být prováděn.
4. Ústřední protistrana uvedená v odstavci 1 podá žádost ESMA.
Žádající ústřední protistrana poskytne ESMA všechny informace nezbytné k jejímu uznání. ESMA do 30 pracovních dní od obdržení žádosti posoudí, zda je žádost úplná. Není-li žádost úplná, stanoví ESMA lhůtu, v níž musí žádající ústřední protistrana poskytnout doplňující informace.
Rozhodnutí o uznání vychází z podmínek stanovených v odstavci 2 a je nezávislé na jakémkoli posouzení, které je základem pro rozhodnutí o rovnocennosti podle čl. 13 odst. 3.
Před přijetím svého rozhodnutí konzultuje ESMA s orgány a subjekty uvedenými v odstavci 3.
Do 180 pracovních dnů od podání úplné žádosti ESMA písemně a s řádným odůvodněním vyrozumí žádající ústřední protistranu o tom, zda bylo její žádosti o uznání vyhověno, či zda byla zamítnuta.
ESMA zveřejní na své internetové stránce seznam ústředních protistran uznaných v souladu s tímto nařízením.
5. ESMA po konzultaci s orgány a subjekty uvedenými v odstavci 3 přezkoumá uznání ústřední protistrany usazené v třetí zemi, pokud rozšířila své činnosti a služby v Unii. Tento přezkum se provede v souladu s odstavci 2, 3 a 4. ESMA může zrušit uznání takové ústřední protistrany, pokud přestanou být splněny podmínky stanovené v odstavci 2, a za stejných okolností, jaké jsou uvedeny v článku 20.
6. Komise může podle článku 5 nařízení (EU) č. 182/2011 přijmout prováděcí akt, který stanoví, že právní předpisy a předpisy o dohledu třetí země zajišťují, že ústřední protistrany povolené v uvedené třetí zemi splňují právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům stanoveným v hlavě IV tohoto nařízení, že tyto ústřední protistrany podléhají v uvedené třetí zemi průběžnému účinnému dohledu a vynucování a že právní rámec uvedené třetí země stanoví účinný rovnocenný systém pro uznávání ústředních protistran povolených podle právních režimů třetích zemí.
7. ESMA uzavře s relevantními příslušnými orgány třetích zemí, jejichž právní a dohledové rámce byly v souladu s odstavcem 6 uznány jako rovnocenné tomuto nařízení, ujednání o spolupráci. Tato ujednání blíže určí alespoň:
a)
mechanismus pro výměnu informací mezi ESMA a příslušnými orgány dotčených třetích zemí, včetně přístupu ke všem informacím týkajícím se ústředních protistran povolených v třetích zemích, které si ESMA vyžádá;
b)
mechanismus pro neprodlené vyrozumění ESMA, pokud se příslušný orgán třetí země domnívá, že ústřední protistrana, nad kterou vykonává dohled, porušuje podmínky svého povolení nebo jiné právní předpisy, jimiž se má řídit;
c)
mechanismus pro neprodlené vyrozumění ESMA příslušným orgánem třetí země, je-li ústřední protistraně, nad kterou příslušný orgán třetí země vykonává dohled, uděleno oprávnění poskytovat clearingové služby členům clearingového systému nebo klientům usazeným v Unii;
d)
postupy, které se týkají koordinace činností dohledu, včetně kontrol na místě, jsou-li vhodné.
8. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA návrhy regulačních technických norem, jež blíže určují informace, které má žádající ústřední protistrana poskytnout ESMA ve své žádosti o uznání.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
HLAVA IV
POŽADAVKY NA ÚSTŘEDNÍ PROTISTRANY
KAPITOLA 1
Organizační požadavky
Článek 26
Obecná ustanovení
1. Ústřední protistrana musí mít spolehlivé řídicí systémy včetně jasné organizační struktury s dobře vymezenými, transparentními a konzistentními hranicemi odpovědnosti, účinné postupy k zjišťování, řízení, kontrole a oznamování rizik, kterým je nebo by mohla být vystavena, a přiměřené mechanismy vnitřní kontroly včetně řádných administrativních a účetních postupů.
2. Ústřední protistrana musí přijmout strategie a postupy dostatečně účinné k zajištění toho, že ona sama i její řídící pracovníci a zaměstnanci dodržují veškerá ustanovení tohoto nařízení.
3. Ústřední protistrana musí mít a provozovat organizační strukturu, která zajišťuje nepřetržitý a řádný výkon jejích služeb a činností. Musí využívat vhodné a přiměřené systémy, zdroje a postupy.
4. Ústřední protistrana musí zřetelně oddělovat hierarchické vztahy pro řízení rizik a pro své ostatní operace.
5. Ústřední protistrana musí přijmout, provádět a dodržovat politiku odměňování, která podporuje spolehlivé a účinné řízení rizik a která nevytváří pobídky k podhodnocení rizik.
6. Ústřední protistrana musí udržovat informační systémy odpovídající složitosti, rozmanitosti a typům vykonávaných služeb a činností tak, aby byly zajištěny vysoké bezpečnostní standardy a neporušenost a důvěrnost uchovávaných informací.
7. Ústřední protistrana musí bezplatně zveřejňovat své řídící systémy, pravidla, kterými se řídí, a kritéria účastenství ve svém clearingovém systému.
8. Ústřední protistrana se musí podrobovat častým a nezávislým auditům. Výsledky těchto auditů musí být sděleny radě a poskytnuty příslušnému orgánu.
9. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA po konzultaci s členy ESCB návrhy regulačních technických norem, které blíže určují minimální obsah pravidel a řídících systémů uvedených v odstavcích 1 až 8.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 27
Vrcholné vedení a rada
1. Vrcholné vedení ústřední protistrany musí mít dostatečně dobrou pověst a dostatek zkušeností k zajištění řádného a obezřetného řízení ústřední protistrany.
2. Ústřední protistrana musí mít radu, ve které je alespoň jedna třetina členů, nejméně však dva členové, nezávislí. Zástupci klientů členů jejího clearingového systému musí být přizváni, aby se účastnili schůzí rady při projednávání otázek souvisejících s články 38 a 39. Odměna nezávislých a jiných nevýkonných členů rady nesmí souviset s obchodními výsledky ústřední protistrany.
Členové rady ústřední protistrany, včetně nezávislých členů, musí mít dostatečně dobrou pověst a přiměřené odborné znalosti o finančních službách, řízení rizik a clearingových službách.
3. Ústřední protistrana jednoznačně určí úkoly a povinnosti rady a poskytne zápisy ze zasedání rady příslušnému orgánu a auditorům.
Článek 28
Výbor pro rizika
1. Ústřední protistrana zřídí výbor pro rizika, který je složen ze zástupců členů jejího clearingového systému, z nezávislých členů rady a ze zástupců klientů. Výbor pro rizika může přizvat na svá zasedání zaměstnance ústřední protistrany a externí nezávislé odborníky, kteří však nemají právo hlasovat. Příslušné orgány mohou požádat o účast na zasedání výboru pro rizika bez práva hlasovat a o řádné informování o činnostech a rozhodnutích výboru pro rizika. Rady výboru pro rizika nesmějí být přímo ovlivňovány vedením ústřední protistrany. Ve výboru pro rizika nesmí mít ani jedna z uvedených skupin zástupců většinu.
2. Ústřední protistrana členům výboru pro rizika jednoznačně určí pověření, řídící systémy k zajištění nezávislosti, provozní postupy, kritéria účastenství a volební mechanismus. Řídící systémy musí být veřejně dostupné a určovat alespoň, že výboru pro rizika předsedá nezávislý člen rady, že výbor je přímo podřízen radě a že zasedá pravidelně.
3. Výbor pro rizika podává radě rady ke všem opatřením, která mohou mít dopad na řízení rizik ústřední protistrany, jako jsou významná změna jejího modelu rizik, postupy v případě selhání, kritéria pro přijímání členů clearingového systému, clearing nových kategorií nástrojů nebo outsourcing funkcí. Rady výboru pro rizika se nevyžadují pro každodenní operace ústřední protistrany. Je třeba vyvíjet náležité úsilí, aby byly s výborem pro rizika konzultovány skutečnosti, které mohou mít dopad na řízení rizik ústřední protistrany v naléhavých situacích.
4. Aniž je dotčeno právo příslušných orgánů být řádně informovány, jsou členové výboru pro rizika vázáni mlčenlivostí. Pokud předseda výboru pro rizika určí, že se některý člen v souvislosti s konkrétní záležitostí nachází ve skutečném nebo potenciálním střetu zájmů, nesmí uvedený člen o uvedené záležitosti hlasovat.
5. Ústřední protistrana bezodkladně informuje příslušný orgán o každém rozhodnutí, kdy se rada rozhodne neřídit se radou výboru pro rizika.
Článek 29
Vedení záznamů
1. Ústřední protistrana po dobu alespoň deseti let vede všechny záznamy o poskytnutých službách a uskutečněných činnostech, aby příslušný orgán mohl sledovat dodržování tohoto nařízení ústřední protistranou.
2. Ústřední protistrana po dobu alespoň deseti let od ukončení smlouvy uchovává všechny informace o všech smlouvách, které zpracovala. Uvedené informace musí umožňovat alespoň zjištění původních podmínek obchodu předtím, než tato ústřední protistrana provedla clearing.
3. Ústřední protistrana na požádání poskytne příslušnému orgánu, ESMA a příslušným členům ESCB záznamy a informace uvedené v odstavcích 1 a 2 a všechny informace o pozicích vyplývajících ze smluv, jejichž clearing byl proveden, bez ohledu na obchodní systém, ve kterém byly obchody uzavřeny.
4. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA návrhy regulačních technických norem, které blíže určují náležitosti údajů a informací, jež mají být uchovány, jak je uvedeno v odstavcích 1 až 3.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
5. K zajištění jednotných podmínek uplatňování odstavců 1 a 2 vypracuje ESMA návrhy prováděcích technických norem určujících formát záznamů a informací, které mají být uchovány.
ESMA přeloží návrhy uvedených prováděcích technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcích technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 30
Akcionáři a společníci s kvalifikovanými účastmi
1. Příslušný orgán nevydá povolení ústřední protistraně, pokud není informován o totožnosti akcionářů nebo společníků, ať přímých či nepřímých, fyzických či právnických osob, kteří mají kvalifikované účasti, a o výši těchto kvalifikovaných účastí.
2. Příslušný orgán odmítne vydat povolení ústřední protistraně, pokud není přesvědčen o vhodnosti akcionářů či společníků s kvalifikovanou účastí v ní s ohledem na potřebu zajistit řádné a obezřetné řízení ústřední protistrany.
3. Pokud existují úzká propojení mezi ústřední protistranou a jinými fyzickými nebo právnickými osobami, vydá příslušný orgán povolení pouze v případě, že mu tato propojení nebrání v účinném dohledu.
4. Pokud osoby uvedené v odstavci 1 vykonávají vliv, který by mohl být na újmu řádnému a obezřetnému řízení ústřední protistrany, přijme příslušný orgán vhodná opatření k ukončení tohoto stavu, která mohou zahrnovat odnětí povolení ústřední protistraně.
5. Příslušný orgán odmítne vydat povolení, pokud mu právní a správní předpisy třetí země vztahující se na jednu nebo více fyzických či právnických osob, s nimiž má ústřední protistrana úzké propojení, nebo obtíže spojené s jejich uplatňováním brání v účinném dohledu.
Článek 31
Informování příslušných orgánů
1. Ústřední protistrana oznámí svému příslušnému orgánu veškeré změny svého vedení a poskytne mu všechny údaje nutné k posouzení souladu s čl. 27 odst. 1 a odst. 2 druhým pododstavcem.
V případech, kdy by mohlo jednání člena rady poškodit řádné a obezřetné řízení ústřední protistrany, přijme příslušný orgán vhodná opatření, jež mohou zahrnovat vyloučení uvedeného člena z rady.
2. Každá fyzická či právnická osoba nebo takové osoby jednající ve vzájemné shodě (dále jen „navrhovaný nabyvatel“), které přijaly rozhodnutí přímo nebo nepřímo nabýt kvalifikovanou účast v ústřední protistraně nebo přímo nebo nepřímo takovou účast zvýšit s tím důsledkem, že by podíl na hlasovacích právech nebo na kapitálu, který drží, dosáhl jedné z prahových hodnot 10 %, 20 %, 30 % nebo 50 % nebo ji překročil anebo že by se ústřední protistrana stala jejich dceřiným podnikem (dále jen „navrhované nabytí“), to nejprve písemně oznámí příslušnému orgánu ústřední protistrany, ve které zamýšlejí nabýt nebo zvýšit kvalifikovanou účast, a uvedou výši své zamýšlené účasti a důležité informace, jak je uvedeno v čl. 32 odst. 4.
Každá fyzická či právnická osoba, která přijala rozhodnutí přímo nebo nepřímo zcizit kvalifikovanou účast v ústřední protistraně (dále jen „navrhovaný prodávající“), to nejprve písemně oznámí příslušném orgánu a uvede výši této účasti. Tato osoba rovněž oznámí příslušnému orgánu každé rozhodnutí snížit svou kvalifikovanou účast tak, že by podíl na hlasovacích právech nebo na kapitálu, který drží, klesl pod 10 %, 20 %, 30 % nebo 50 % anebo tak, že by ústřední protistrana přestala být dceřiným podnikem dotyčné osoby.
Příslušný orgán bezodkladně a v každém případě do dvou pracovních dnů od obdržení oznámení uvedeného v tomto odstavci a od obdržení informací uvedených v odstavci 3 písemně potvrdí jejich přijetí navrhovanému nabyvateli nebo prodávajícímu.
Příslušný orgán ve lhůtě 60 pracovních dnů ode dne písemného potvrzení o přijetí oznámení a všech dokumentů, které k němu mají být přiloženy na základě seznamu uvedeného v čl. 32 odst. 4 (dále jen „lhůta pro posouzení“), provede posouzení stanovené v čl. 32 odst. 1 (dále jen „posouzení“).
Příslušný orgán uvědomí navrhovaného nabyvatele nebo prodávajícího při potvrzení přijetí o konci lhůty pro posouzení.
3. Pokud je to nutné, může příslušný orgán během lhůty pro posouzení, avšak nejpozději v její padesátý pracovní den, požádat o další informace nezbytné pro dokončení posouzení. Tato žádost musí být učiněna písemně a blíže určit, jaké doplňující informace jsou třeba.
Lhůta pro posouzení se staví na dobu ode dne zaslání žádosti příslušného orgánu o informace do obdržení odpovědi na ni od navrhovaného nabyvatele. Přerušení nepřesáhne 20 pracovních dnů. Příslušný orgán může podle svého uvážení vznést jakoukoli další žádost o doplnění nebo objasnění informací, to však nesmí vést ke stavení lhůty pro posouzení.
4. Příslušný orgán může prodloužit stavení lhůty pro posouzení podle odst. 3 druhého pododstavce až na 30 pracovních dnů, je-li navrhovaný nabyvatel nebo prodávající:
a)
usazen nebo regulován mimo Unii;
b)
fyzickou nebo právnickou osobou, která nepodléhá dozoru ani dohledu podle tohoto nařízení ani podle směrnice 73/239/EHS, směrnice Rady 92/49/EHS ze dne 18. června 1992 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přímého pojištění jiného než životního (30) nebo podle směrnic 2002/83/ES, 2003/41/ES, 2004/39/ES, 2005/68/ES, 2006/48/ES, 2009/65/ES nebo 2011/61/EU.
5. Pokud se příslušný orgán po ukončení posuzování rozhodne vyjádřit nesouhlas s navrhovaným nabytím, vyrozumí o tom písemně do dvou pracovních dnů a před uplynutím lhůty pro posouzení navrhovaného nabyvatele a své rozhodnutí odůvodní. Příslušný orgán vyrozumí o této skutečnosti kolegium uvedené v článku 18. S výhradou vnitrostátního práva je možné řádné odůvodnění takového rozhodnutí na žádost navrhovaného nabyvatele zveřejnit. Členské státy však mohou příslušnému orgánu umožnit zveřejnit toto odůvodnění bez žádosti navrhovaného nabyvatele.
6. Pokud příslušný orgán nevyjádří nesouhlas s navrhovaným nabytím ve lhůtě pro posouzení, považuje se za schválené.
7. Příslušný orgán může stanovit a v případě potřeby prodloužit lhůtu pro dokončení navrhovaného nabytí.
8. Členské státy nesmí stanovit pro oznamování přímých nebo nepřímých nabytí hlasovacích práv nebo kapitálu příslušnému orgánu a pro jejich schvalování tímto orgánem požadavky přísnější, než jsou stanoveny v tomto nařízení.
Článek 32
Posouzení
1. Příslušný orgán při posuzování oznámení uvedeného v čl. 31 odst. 2 a informací uvedených v čl. 31 odst. 3 hodnotí s ohledem na možný vliv navrhovaného nabyvatele na ústřední protistranu a za účelem zajištění řádného a obezřetného řízení ústřední protistrany, v níž je navrhováno nabytí, vhodnost navrhovaného nabyvatele a finanční rozumnost navrhovaného nabytí podle všech těchto ohledů:
a)
pověst a finanční zdraví navrhovaného nabyvatele;
b)
pověst a zkušenost všech osob, které budou v důsledku navrhovaného nabytí řídit činnosti ústřední protistrany;
c)
zda bude ústřední protistrana schopna nepřetržitě dodržovat toto nařízení;
d)
zda existuje důvodné podezření, že ve spojení s navrhovaným nabytím dochází nebo došlo k praní peněz nebo k financování terorismu nebo k pokusům o ně ve smyslu článku 1 směrnice 2005/60/ES nebo že by navrhované nabytí mohlo zvýšit riziko takového jednání.
Při posuzování finančního zdraví navrhovaného nabyvatele věnuje příslušný orgán zvláštní pozornost typu obchodní činnosti prováděné a zamýšlené v ústřední protistraně, v níž je navrhováno nabytí.
Při posuzování schopnosti ústřední protistrany dodržovat toto nařízení věnuje příslušný orgán zvláštní pozornost tomu, zda má skupina, jejíž součástí se ústřední protistrana stane, strukturu umožňující účinný dohled, účinnou výměnu informací mezi příslušnými orgány a vymezení působnosti mezi příslušnými orgány.
2. Příslušné orgány mohou vyjádřit nesouhlas s navrhovaným nabytím pouze tehdy, pokud je to na základě kritérií stanovených v odstavci 1 důvodné nebo pokud informace předložené navrhovaným nabyvatelem nejsou úplné.
3. Členské státy nestanoví žádné předběžné podmínky co do výše účasti, které má být dosaženo, ani neumožňují svým příslušným orgánům posuzovat navrhované nabytí z hlediska hospodářských potřeb trhu.
4. Členské státy zveřejní seznam informací, jež jsou nutné k provedení posouzení a jež mají být poskytnuty příslušným orgánům spolu s oznámením uvedeným v čl. 31 odst. 2. Požadované informace musí být přiměřené a musí odpovídat povaze navrhovaného nabyvatele a navrhovaného nabytí. Členské státy nepožadují informace, které pro obezřetnostní posuzování nemají význam.
5. Bez ohledu na čl. 31 odst. 2, 3 a 4, pokud byly příslušnému orgánu oznámeny dva nebo více návrhů na nabytí nebo zvýšení kvalifikované účasti ve stejné ústřední protistraně, přistupuje příslušný orgán ke všem navrhovaným nabyvatelům nediskriminačním způsobem.
6. Relevantní příslušné orgány při posuzování úzce spolupracují, pokud je navrhovaným nabyvatelem:
a)
jiná ústřední protistrana, úvěrová instituce, životní pojišťovna, pojišťovna, zajišťovna, investiční podnik, organizátor trhu, provozovatel systému vypořádání obchodů s cennými papíry, správcovská společnost SKIPCP nebo správce alternativních investičních fondů s povolením v jiném členském státě;
b)
mateřský podnik jiné ústřední protistrany, úvěrové instituce, životní pojišťovny, pojišťovny, zajišťovny, investičního podniku, organizátora trhu, provozovatele systému vypořádání obchodů s cennými papíry, správcovské společnosti SKIPCP nebo správce alternativních investičních fondů s povolením v jiném členském státě;
c)
fyzická nebo právnická osoba, která ovládá jinou ústřední protistranu, úvěrovou instituci, životní pojišťovnu, pojišťovnu, zajišťovnu, investiční podnik, organizátora trhu, provozovatele systému vypořádání obchodů s cennými papíry, správcovskou společnost SKIPCP nebo správce alternativních investičních fondů s povolením v jiném členském státě.
7. Příslušné orgány si bez zbytečného odkladu vzájemně poskytují veškeré informace, které jsou podstatné nebo relevantní pro posouzení. Na požádání si vzájemně sdělují veškeré relevantní informace a z vlastního podnětu veškeré podstatné informace. V rozhodnutí příslušného orgánu, který vydal povolení ústřední protistraně, v níž je navrhováno nabytí, se uvedou veškeré názory nebo výhrady příslušného orgánu pověřeného dohledem nad navrhovaným nabyvatelem.
Článek 33
Střety zájmů
1. Ústřední protistrana musí mít a uplatňovat účinná písemná organizační a administrativní opatření ke zjišťování a řešení veškerých potenciálních střetů zájmů mezi sebou, včetně svých řídících pracovníků, zaměstnanců nebo jakékoli osoby, která je s nimi přímo či nepřímo ve vztahu kontroly nebo úzkého propojení, a členy svého clearingového systému nebo jejich klienty, kteří jí jsou známi. Musí mít a provádět adekvátní postupy řešení případných střetů zájmů.
2. Pokud organizační nebo administrativní opatření přijatá ústřední protistranou k řízení střetů zájmů nejsou dostatečná k tomu, aby s přiměřenou jistotou zajistila, že bude zabráněno rizikům poškození zájmů členů clearingového systému nebo klientů, sdělí jasně obecnou povahu nebo zdroje střetů zájmů členovi clearingového systému, než od něho přijme nový obchod. Pokud je klient ústřední protistraně znám, informuje ústřední protistrana klienta a člena clearingového systému, jehož klienta se věc týká.
3. Je-li ústřední protistrana mateřským nebo dceřiným podnikem, musí písemná opatření brát v úvahu také veškeré okolnosti, kterých si ústřední protistrana je nebo by měla být vědoma a které mohou vést ke střetu zájmů vyplývajícímu ze struktury a podnikatelských činností jiných podniků, s nimiž je ve vztahu mateřského nebo dceřiného podniku.
4. Písemná opatření zavedená v souladu s odstavcem 1 musí zahrnovat:
a)
okolnosti, které představují nebo mohou představovat střet zájmů, jenž vyvolává závažné riziko poškození zájmů jednoho nebo více členů clearingového systému či klientů;
b)
postupy, které mají být dodrženy, a opatření, která mají být přijata za účelem řízení takového střetu.
5. Ústřední protistrana učiní veškeré přiměřené kroky, aby zabránila jakémukoli zneužití informací uložených ve svých systémech, a zabrání využívání těchto informací pro jiné podnikatelské činnosti. Fyzická osoba, která má s touto ústřední protistranou úzké propojení, nebo právnická osoba, která je s touto ústřední protistranou ve vztahu mateřského či dceřiného podniku, nesmí využít k obchodním účelům důvěrné informace zaznamenané v dané ústřední protistraně bez předchozího písemného souhlasu klienta, jemuž tato důvěrná informace patří.
Článek 34
Zachování provozu
1. Ústřední protistrana zavede, provádí a udržuje vhodnou politiku pro zachování provozu a plán obnovy činnosti s cílem zajistit zachování svých funkcí, včasné obnovení operací a plnění povinností ústřední protistrany. Tento plán umožňuje alespoň obnovit všechny obchody k okamžiku přerušení, aby ústřední protistrana mohla nadále s jistotou fungovat a dokončit vypořádání ve stanovený den.
2. Ústřední protistrana zavede, provádí a udržuje vhodný postup, který zajistí včasné a řádné vypořádání nebo převod aktiv a pozic klientů a členů clearingového systému v případě, že jí je odňato povolení na základě rozhodnutí podle článku 20.
3. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA po konzultaci s členy ESCB návrhy regulačních technických norem, které blíže určují minimální obsah politiky zachování provozu a plánu obnovy činnosti a požadavky na ně.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 35
Outsourcing
1. Pokud ústřední protistrana zajišťuje provozní funkce, služby nebo činnosti formou outsourcingu, nadále odpovídá za plnění všech svých povinností podle tohoto nařízení a nepřetržitě zajišťuje, aby:
a)
outsourcing nevedl k přenesení vlastní odpovědnosti;
b)
se neměnil vztah a povinnosti ústřední protistrany vůči členům jejího clearingového systému ani popřípadě vůči jejich klientům;
c)
se fakticky nezměnily podmínky pro povolení ústřední protistrany;
d)
outsourcing nebránil výkonu dozoru a dohledu, včetně přístupu na místě k získávání veškerých důležitých informací potřebných pro výkon těchto mandátů;
e)
outsourcing nepřipravil ústřední protistranu o systémy a kontroly nezbytné k řízení rizik, kterým čelí;
f)
poskytovatel služeb plnil požadavky na zachování provozu srovnatelné s těmi, které musí ústřední protistrana plnit podle tohoto nařízení;
g)
si ústřední protistrana zachovala odborné znalosti a zdroje potřebné k hodnocení kvality poskytovaných služeb a organizační a kapitálové přiměřenosti poskytovatele služeb, k účinnému dohledu nad funkcemi zajišťovanými formou outsourcingu a k řízení rizik spojených s outsourcingem a průběžně vykonávala dohled nad uvedenými funkcemi a řídila uvedená rizika;
h)
ústřední protistrana měla přímý přístup k důležitým informacím o funkcích zajišťovaných formou outsourcingu;
i)
poskytovatel služeb v souvislosti s činnostmi zajišťovanými formou outsourcingu spolupracoval s příslušným orgánem;
j)
poskytovatel služeb chránil veškeré důvěrné informace, které se týkají ústřední protistrany a členů jejího clearingového systému a jejích klientů, nebo je-li poskytovatel služeb usazen ve třetí zemi, zajišťoval, aby standardy ochrany údajů platné v této třetí zemi nebo stanovené v dohodě mezi dotčenými stranami byly rovnocenné standardům ochrany údajů platným v Unii.
Ústřední protistrana nesmí zajišťovat formou outsourcingu své hlavní činnosti související se řízením rizik, pokud tento outsourcing nebyl schválen příslušným orgánem.
2. Příslušný orgán požaduje, aby ústřední protistrana v písemné dohodě jednoznačně přidělila a stanovila svá práva a povinnosti a rovněž práva a povinnosti poskytovatele služeb.
3. Ústřední protistrana na požádání poskytne všechny informace potřebné k tomu, aby příslušný orgán mohl posoudit, zda výkon činností zajišťovaných formou outsourcingu splňuje toto nařízení.
KAPITOLA 2
Pravidla řízení obchodní činnosti
Článek 36
Obecná ustanovení
1. Ústřední protistrana při poskytování služeb členům svého clearingového systému a popřípadě jejich klientům jedná spravedlivě a profesionálně v souladu s nejlepšími zájmy těchto členů a klientů a se spolehlivým řízením rizik.
2. Ústřední protistrana musí mít dostupná, transparentní a spravedlivá pravidla pro rychlé vyřizování stížností.
Článek 37
Požadavky na účast
1. Je-li to relevantní pro clearing daného druhu produktu, stanoví ústřední protistrana na základě rady výboru pro rizika podle čl. 28 odst. 3 kategorie přípustných členů clearingového systému a kritéria účastenství. Tato kritéria musí být nediskriminační, transparentní a objektivní, aby zajistila spravedlivý a otevřený přístup k ústřední protistraně, a zajišťovat, aby členové clearingového systému měli dostatečné finanční zdroje a provozní kapacitu pro plnění povinností, které vyplývají z účasti v ústřední protistraně. Kritéria, která omezují přístup, jsou povolena, pouze pokud je jejich cílem kontrolovat riziko pro ústřední protistranu.
2. Ústřední protistrana zajistí, aby byla kritéria uvedená v odstavci 1 plněna průběžně, a musí mít včasný přístup k informacím důležitým pro takové posouzení. Ústřední protistrana alespoň jednou ročně provede komplexní přezkum toho, jak členové jejího clearingového systému dodržují tento článek.
3. Členové clearingového systému, kteří provádějí clearing obchodů za své klienty, musí mít potřebné další finanční zdroje a provozní kapacitu k výkonu této činnosti. Pravidla ústřední protistrany pro členy clearingového systému jí musí umožňovat shromažďování důležitých základních údajů, aby mohla rozpoznat, sledovat a řídit příslušné koncentrace rizika v souvislosti s poskytováním služeb klientům. Členové clearingového systému na požádání informují ústřední protistranu o kritériích a opatřeních, která přijali, aby svým klientům umožnili přístup ke službám ústřední protistrany. Odpovědnost za to, že klienti plní své povinnosti, nesou členové clearingového systému.
4. Ústřední protistrana musí mít objektivní a transparentní postupy pro pozastavení členství a ukončení účasti členů clearingového systému, kteří již nesplňují kritéria uvedená v odstavci 1.
5. Ústřední protistrana může odepřít účast členům clearingového systému, kteří splňují kritéria uvedená v odstavci 1, pouze s řádným písemným odůvodněním a na základě komplexní analýzy rizik.
6. Ústřední protistrana může členům clearingového systému uložit další zvláštní povinnosti, jako je účast na dražbách pozice člena clearingového systému, který selhal. Tyto další povinnosti musí být přiměřené riziku, které člen clearingového systému představuje, a nesmějí omezovat účast na určité kategorie členů clearingového systému.
Článek 38
Transparentnost
1. Ústřední protistrana a členové jejího clearingového systému zveřejní ceny a poplatky spojené s poskytovanými službami. Sdělí ceny a poplatky za každou službu poskytovanou samostatně, včetně slev a rabatů a podmínek využití uvedených snížení. Ústřední protistrana umožní členům svého clearingového systému a popřípadě jejich klientům samostatný přístup k poskytovaným zvláštním službám.
Ústřední protistrana účtuje samostatně náklady a výnosy související s poskytovanými službami a poskytuje tyto informace příslušnému orgánu.
2. Ústřední protistrana sdělí členům svého clearingového systému a klientům rizika spojená s poskytovanými službami.
3. Ústřední protistrana sdělí členům svého clearingového systému a příslušnému orgánu informace o cenách používané k výpočtu svých expozic ke konci dne vůči členům svého clearingového systému.
Ústřední protistrana zveřejní souhrnně pro každou kategorii nástrojů celkové objemy obchodů, jejichž clearing provedla.
4. Ústřední protistrana zveřejní provozní a technické požadavky na komunikační protokoly zahrnující obsah a formát zpráv, které používá ve vztahu ke třetím stranám, včetně provozních a technických požadavků uvedených v článku 7.
5. Ústřední protistrana zveřejní každé porušení kritérií uvedených v čl. 37 odst. 1 a požadavků stanovených v odstavci 1 tohoto článku členy clearingového systému s výjimkou případů, kdy příslušný orgán dospěje po konzultaci s ESMA k závěru, že by zveřejnění těchto údajů ohrozilo finanční stabilitu nebo důvěru trhu, závažně ohrozilo finanční trhy či způsobilo nepřiměřenou škodu zúčastněným subjektům.
Článek 39
Oddělení a přenositelnost
1. Ústřední protistrana vede oddělené záznamy a účetnictví, které jí umožní kdykoli a bezodkladně odlišit v účtech s ústřední protistranou aktiva a pozice držené na účet jednoho člena clearingového systému od aktiv a pozic držených na účet kteréhokoli jiného člena clearingového systému i od vlastních aktiv.
2. Ústřední protistrana nabízí vedení oddělených záznamů a účetnictví umožňujících, aby každý člen clearingového systému v účtech s ústřední protistranou odlišoval svá aktiva a pozice od aktiv a pozic držených na účet svých klientů (dále jen „souhrnné oddělení klientů“).
3. Ústřední protistrana nabízí vedení oddělených záznamů a účetnictví umožňujících, aby každý člen clearingového systému v účtech s ústřední protistranou odlišoval aktiva a pozice držené na účet jednoho klienta od aktiv a pozic držených na účet jiných klientů (dále jen „oddělení jednotlivých klientů“). Ústřední protistrana nabízí na požádání členům clearingového systému možnost, aby si otevřeli více účtů na své jméno nebo na účet svých klientů.
4. Člen clearingového systému vede oddělené záznamy a účetnictví, které mu umožňují odlišit v účtech s ústřední protistranou i ve svých vlastních účtech svá aktiva a pozice od aktiv a pozic držených na účet jeho klientů v ústřední protistraně.
5. Člen clearingového systému nabízí svým klientům alespoň volbu mezi souhrnným oddělením klientů a oddělením jednotlivých klientů a sdělí jim náklady a úroveň ochrany uvedené v odstavci 7 spojené s těmito možnostmi. Klient potvrdí písemně svou volbu.
6. Pokud si klient zvolí oddělení jednotlivých klientů, složí se veškeré marže nad požadavky klienta rovněž u ústřední protistrany, odliší se od marží ostatních klientů nebo členů clearingového systému a nejsou vystaveny ztrátám souvisejícím s pozicemi zaznamenanými na jiném účtu.
7. Ústřední protistrany a členové clearingového systému zveřejní úrovně ochrany a náklady spojené s jednotlivými úrovněmi oddělení, jež poskytují, a musí tyto služby nabízet za přiměřených obchodních podmínek. Podrobné vysvětlení úrovní oddělení musí obsahovat hlavní právní důsledky jednotlivých nabízených úrovní oddělení, včetně informací o insolvenčním právu použitelném v příslušných právních řádech.
8. Ústřední protistrana má právo použít marže nebo příspěvky do fondu pro riziko selhání realizované prostřednictvím dohody o finančním zajištění s poskytnutím jistoty ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. c) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/47/ES ze dne 6. června 2002 o dohodách o finančním zajištění (31), je-li využití těchto mechanismů stanoveno v jejích provozních předpisech. Člen clearingového systému musí písemně potvrdit, že s provozními předpisy souhlasí. Ústřední protistrana toto právo použití zveřejní a vykonává je v souladu s článkem 47.
9. Požadavek na účetní odlišování aktiv a pozic u ústřední protistrany je splněn, pokud:
a)
aktiva a pozice jsou zaznamenány na oddělených účtech;
b)
je zabráněno vzájemnému započtení pozic zaznamenaných na různých účtech;
c)
aktiva kryjící pozice zaznamenané na jednom účtu nejsou vystavena ztrátám souvisejícím s pozicemi zaznamenanými na jiném účtu.
10. Aktiva odkazují na kolaterál držený za účelem krytí pozic a zahrnují právo na převod aktiv rovnocenných tomuto kolaterálu nebo výnosů z prodeje kteréhokoli kolaterálu, ale nezahrnují příspěvky do fondu pro riziko selhání.
KAPITOLA 3
Obezřetnostní požadavky
Článek 40
Řízení angažovanosti
Ústřední protistrana měří a posuzuje svou likviditu a úvěrové expozice vůči každému členu clearingového systému a popřípadě vůči jiné ústřední protistraně, se kterou uzavřela dohodu o interoperabilitě, téměř v reálném čase. Ústřední protistrana musí mít včasný a nediskriminační přístup k příslušným zdrojům ocenění, aby mohla účinně měřit své expozice. Děje se tak za přiměřených nákladů.
Článek 41
Maržové požadavky
1. Ústřední protistrana členům svého clearingového systému a popřípadě ústředním protistranám, se kterými má dohody o interoperabilitě, ukládá marže, vyzývá je k dodatkové úhradě marží a realizuje marže k omezení svých úvěrových expozic. Tyto marže musí stačit k pokrytí potenciálních expozic, které podle odhadu ústřední protistrany nastanou do likvidace příslušných pozic. Musí rovněž stačit k pokrytí ztrát, které vznikají alespoň z 99 % pohybů expozic v příslušném časovém horizontu, a zabezpečovat, aby ústřední protistrana přinejmenším každodenně plně zajistila své expozice vůči všem členům svého clearingového systému a popřípadě vůči ústředním protistranám, s nimiž má dohody o interoperabilitě. Ústřední protistrana pravidelně sleduje a případně reviduje úroveň svých marží tak, aby odrážely stávající podmínky na trhu, s ohledem na možné procyklické účinky těchto revizí.
2. Ústřední protistrana přijme pro stanovování svých maržových požadavků modely a parametry, které postihují rizikové znaky produktů, jejichž clearing byl proveden, a berou v úvahu interval mezi realizacemi marží, tržní likviditu a možnost změn po dobu trvání obchodu. Tyto modely a parametry musí být validovány příslušným orgánem a podléhají stanovisku podle článku 19.
3. Ústřední protistrana vyzve k dodatkové úhradě marží a realizuje marže v průběhu dne alespoň tehdy, jsou-li překročeny předem vymezené prahy.
4. Ústřední protistrana vyzve k dodatkové úhradě takových marží a realizuje takové marže, aby pokryla riziko plynoucí z pozic zaznamenaných na každém účtu vedeném v souladu s článkem 39 ve vztahu k jednotlivým finančním nástrojům. Ústřední protistrana může marže vypočítat ve vztahu k portfoliu finančních nástrojů, pokud je použitá metoda obezřetná a spolehlivá.
5. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA po konzultaci s EBA a ESCB návrhy regulačních technických norem, které blíže určují příslušné procento a časový horizont pro dobu do realizace a výpočet historické volatility, jak je uvedeno v odstavci 1, pro různé kategorie finančních nástrojů, s přihlédnutím k cíli omezit procykličnost, a podmínky, za nichž mohou být zavedeny postupy pro stanovení marží ve vztahu k portfoliu uvedené v odstavci 4.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 42
Fond pro riziko selhání
1. Za účelem dalšího omezení své úvěrové expozice vůči členům svého clearingového systému musí ústřední protistrana udržovat předem financovaný fond pro riziko selhání ke krytí ztrát, které překročí ztráty, jež mají být kryty maržovými požadavky stanovenými v článku 41, a které vznikly selháním jednoho nebo více členů clearingového systému, včetně zahájení úpadkového řízení proti nim.
Ústřední protistrana stanoví minimální objem, pod který nesmí objem fondu pro riziko selhání v žádném případě klesnout.
2. Ústřední protistrana stanoví minimální výši příspěvků do fondu pro riziko selhání a kritéria k výpočtu příspěvků jednotlivých členů clearingového systému. Příspěvky musí být přiměřené expozicím každého člena clearingového systému.
3. Fond pro riziko selhání musí ústřední protistraně alespoň umožňovat za mimořádných, ale možných tržních podmínek odolat selhání člena clearingového systému, vůči kterému má největší expozice, nebo druhého a třetího největšího člena clearingového systému, je-li součet jejich expozic větší. Ústřední protistrana vypracuje scénáře mimořádných, ale možných tržních podmínek. Do scénáře zahrne nejvíce proměnlivé období, jež zažily trhy, pro které ústřední protistrana poskytuje své služby, a řadu možných budoucích scénářů. Přihlédne přitom k náhlým výprodejům finančních zdrojů a prudkým snížením tržní likvidity.
4. Ústřední protistrana může zřídit různé fondy pro riziko selhání pro jednotlivé kategorie nástrojů, jejichž clearing provádí.
5. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA v úzké spolupráci s ESCB a po konzultaci s EBA návrhy regulačních technických norem, které blíže určují rámec pro stanovení mimořádných, ale možných tržních podmínek uvedených v odstavci 3, který by měl být použit ke stanovení objemu fondu pro riziko selhání a jiných finančních zdrojů uvedených v článku 43.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 43
Jiné finanční zdroje
1. Ústřední protistrana udržuje dostatečné předem financované dostupné finanční zdroje ke krytí potenciálních ztrát, které překročí ztráty, jež mají být kryty maržovými požadavky stanovenými v článku 41 a fondem pro riziko selhání uvedeným v článku 42. Tyto předem financované finanční zdroje zahrnují vyčleněné zdroje ústřední protistrany, musí být ústřední protistraně volně k dispozici a nesmějí být využívány ke splnění kapitálových požadavků podle článku 16.
2. Fond pro riziko selhání uvedený v článku 42 a ostatní finanční zdroje uvedené v odstavci 1 tohoto článku musí ústřední protistraně nepřetržitě umožňovat za mimořádných, ale možných tržních podmínek odolat selhání alespoň dvou členů clearingového systému, vůči kterým má největší expozice.
3. Ústřední protistrana může v případě selhání člena clearingového systému požadovat po členech clearingového systému, kteří neselhali, dodatečné finanční prostředky. Členové clearingového systému ústřední protistrany musí mít vůči ústřední protistraně omezené expozice.
Článek 44
Kontroly rizika likvidity
1. Ústřední protistrana musí mít vždy přístup k přiměřené likviditě, aby mohla vykonávat své služby a činnosti. Za tímto účelem musí získat potřebné úvěrové linky nebo podobná opatření k pokrytí svých potřeb likvidity v případě, že finanční zdroje, které má k dispozici, nejsou okamžitě dostupné. Člen clearingového systému nebo mateřský či dceřiný podnik tohoto člena clearingového systému nesmějí společně poskytovat více než 25 % úvěrových linek, které ústřední protistrana potřebuje.
Ústřední protistrana každodenně provádí výpočet, kolik likvidity bude potenciálně potřebovat. Zohlední riziko likvidity spojené se selháním alespoň dvou členů clearingového systému, vůči kterým má největší expozice.
2. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA po konzultaci s relevantními orgány a s členy ESCB návrhy regulačních technických norem, které blíže určují rámec pro řízení rizika likvidity, jemuž mají ústřední protistrany odolat v souladu s odstavcem 1.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 45
Postupná ochrana proti selhání
1. Při krytí ztrát použije ústřední protistrana před ostatními finančními zdroji marže složené členem clearingového systému, který selhal.
2. Nepostačují-li k pokrytí ztrát vzniklých ústřední protistraně marže složené členem clearingového systému, který selhal, použije ústřední protistrana k pokrytí těchto ztrát příspěvky člena, jenž selhal, do fondu pro riziko selhání.
3. Ústřední protistrana použije příspěvky členů clearingového systému, kteří neselhali, do fondu pro riziko selhání a jakékoli jiné finanční zdroje uvedené v čl. 43 odst. 1, teprve až vyčerpá příspěvky člena clearingového systému, jenž selhal.
4. Dříve, než začne využívat příspěvky do fondu pro riziko selhání pocházející od členů clearingového systému, kteří neselhali, použije ústřední protistrana vyčleněné vlastní zdroje. Ústřední protistrana nesmí k pokrytí ztrát vzniklých selháním člena clearingového systému použít marže složené členy clearingového systému, kteří neselhali.
5. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA po konzultaci s relevantními příslušnými orgány a s členy ESCB návrhy regulačních technických norem, které blíže určují postupy pro výpočet a udržování objemu vlastních zdrojů ústřední protistrany, které se mají použít v souladu s odstavcem 4.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 46
Požadavky na kolaterál
1. Ústřední protistrana přijme ke krytí svých počátečních i dlouhodobých expozic vůči členům svého clearingového systému vysoce likvidní kolaterál s minimálním úvěrovým a tržním rizikem. U nefinančních smluvních stran může ústřední protistrana přijmout bankovní záruky, přičemž tyto záruky bere v úvahu při výpočtu své expozice vůči bance, která je členem clearingového systému. Uplatní odpovídající snížení hodnoty aktiv, které zohledňuje potenciál poklesu hodnoty mezi jejich posledním přeceněním a okamžikem, kdy je lze přiměřeně považovat za zlikvidovaná. Vezme v úvahu riziko likvidity po selhání účastníka trhu a riziko koncentrace některých aktiv, které může vést ke stanovení přijatelného kolaterálu a příslušného snížení hodnoty.
2. Ústřední protistrana může k pokrytí svých maržových požadavků, je-li to vhodné a dostatečně obezřetné, přijmout jako kolaterál podkladové aktivum derivátové smlouvy nebo finančního nástroje, které vytváří expozice ústřední protistrany.
3. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA po konzultaci s EBA, ESRB a ESCB návrhy regulačních technických norem, které blíže určují:
a)
typ kolaterálu, jejž lze považovat za vysoce likvidní, jako jsou hotovost, zlato, státní a kvalitní korporátní dluhopisy a kryté dluhopisy;
b)
snížení hodnoty uvedená v odstavci 1; a
c)
podmínky, za kterých mohou být záruky komerčních bank přijaty jako kolaterál, podle odstavce 1.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 47
Investiční politika
1. Ústřední protistrana smí investovat své finanční zdroje pouze do hotovosti nebo do vysoce likvidních finančních nástrojů s minimálním tržním a úvěrovým rizikem. Investice ústřední protistrany musí být možné rychle zlikvidnit s minimálním nepříznivým účinkem na cenu.
2. Pro účely čl. 16 odst. 2 nebo čl. 45 odst. 4 se nezohledňují výše kapitálu včetně nerozděleného zisku a rezervních fondů ústřední protistrany, které nejsou investovány v souladu s odstavcem 1.
3. Pokud taková možnost existuje, musí být finanční nástroje složené jako marže nebo jako příspěvky do fondu pro riziko selhání uloženy u provozovatelů systémů vypořádání cenných papírů, kteří zajistí plnou ochranu uvedených finančních nástrojů. Alternativně lze využít jiných vysoce bezpečných ujednání s povolenými finančními institucemi.
4. Hotovostní vklady ústřední protistrany musí být prováděny prostřednictvím vysoce bezpečných ujednání s povolenými finančními institucemi nebo stálých vkladových nástrojů (facilit) centrálních bank nebo jinými srovnatelnými prostředky poskytovanými centrálními bankami.
5. Jestliže ústřední protistrana ukládá aktiva u třetí strany, zajistí, aby aktiva náležející členům clearingového systému byla rozeznatelná od aktiv náležejících ústřední protistraně a od aktiv náležejících dané třetí straně, a to pomocí odlišných názvů účtů v účetních knihách třetí strany nebo pomocí jiných rovnocenných opatření, která zajišťují stejnou úroveň ochrany. Ústřední protistrana musí mít na požádání k finančním nástrojům okamžitý přístup.
6. Ústřední protistrana nesmí investovat svůj kapitál ani částky, které vyplývají z požadavků stanovených v článku 41, 42, 43 nebo 44, do vlastních cenných papírů ani do cenných papírů svého mateřského nebo dceřiného podniku.
7. Ústřední protistrana bere při přijímání svých investičních rozhodnutí v úvahu úvěrové riziko svých expozic vůči jednotlivým dlužníkům a zajistí, aby její celková expozice vůči riziku kteréhokoli jednotlivého dlužníka zůstala v přijatelných souhrnných limitech.
8. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA po konzultaci s EBA a ESCB návrhy regulačních technických norem, které blíže určují finanční nástroje, jež lze považovat za vysoce likvidní finanční nástroje s minimálním tržním a úvěrovým rizikem, uvedené v odstavci 1, vysoce bezpečná ujednání uvedená v odstavcích 3 a 4 a souhrnné limity uvedené v odstavci 7.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 48
Postupy v případě selhání
1. Ústřední protistrana musí mít zavedeny podrobné postupy, které uplatní, pokud člen clearingového systému nesplní ve lhůtě a postupy jí stanovenými požadavky na účast ústřední protistrany stanovené v článku 37. Ústřední protistrana podrobně určí postupy, které uplatní v případě, že selhání člena clearingového systému není ústřední protistranou oznámeno. Tyto postupy podléhají každoročnímu přezkumu.
2. Ústřední protistrana neprodleně přijme opatření k omezení ztrát a tlaků na likviditu vzniklých selháním a zajistí, aby uzavření pozic kteréhokoli člena clearingového systému nenarušilo její operace ani nevystavilo členy clearingového systému, kteří neselhali, ztrátám, jež nemohou předvídat či kontrolovat.
3. Domnívá-li se ústřední protistrana, že člen clearingového systému nebude schopen plnit své budoucí závazky, neprodleně informuje příslušný orgán předtím, než je oznámeno nebo zahájeno řízení pro selhání. Příslušný orgán neprodleně sdělí tuto informaci ESMA, příslušným členům ESCB a orgánu odpovědnému za dohled nad členem clearingového systému, který selhal.
4. Ústřední protistrana ověří, zda jsou její postupy v případě selhání vymahatelné. Přijme veškeré přiměřené kroky, aby zajistila, že má právem uznanou pravomoc likvidovat vlastní pozice člena clearingového systému, který selhal, a převádět nebo likvidovat pozice klientů člena clearingového systému, jenž selhal.
5. Jsou-li aktiva a pozice evidovány v záznamech a účtech ústřední protistrany jako držené na účet klientů člena clearingového systému, který selhal, v souladu s čl. 39 odst. 2, ústřední protistrana se alespoň smluvně zaváže zahájit na žádost klientů a bez souhlasu člena clearingového systému, který selhal, postupy pro převod aktiv a pozic držených na účet jeho klientů členem clearingového systému, který selhal, na jiného člena clearingového systému, kterého všichni tito klienti určí. Tento jiný člen clearingového systému je povinen tato aktiva a pozice přijmout pouze tehdy, pokud s uvedenými klienty předtím vstoupil do smluvního vztahu, v němž se zavázal tak učinit. Nedojde-li k převodu na uvedeného jiného člena clearingového systému z jakéhokoli důvodu ve lhůtě pro převod předem stanovené v jejích provozních předpisech, může ústřední protistrana podniknout veškeré kroky povolené svými pravidly v zájmu aktivního řízení svých rizik souvisejících s uvedenými pozicemi, včetně likvidace aktiv a pozic držených členem clearingového systému, který selhal, na účet jeho klientů.
6. Jsou-li aktiva a pozice evidovány v záznamech a účtech ústřední protistrany jako držené na účet klienta člena clearingového systému, který selhal, v souladu s čl. 39 odst. 3, ústřední protistrana se alespoň smluvně zaváže zahájit na žádost klienta a bez souhlasu člena clearingového systému, který selhal, postupy pro převod aktiv a pozic držených na účet klienta členem clearingového systému, který selhal, na jiného člena clearingového systému, kterého tento klient určí. Tento jiný člen clearingového systému je povinen tato aktiva a pozice přijmout pouze tehdy, pokud s uvedeným klientem předtím vstoupil do smluvního vztahu, v němž se zavázal tak učinit. Nedojde-li k převodu na uvedeného jiného člena clearingového systému z jakéhokoli důvodu ve lhůtě pro převod předem stanovené v jejích provozních předpisech, může ústřední protistrana podniknout veškeré kroky povolené svými pravidly v zájmu aktivního řízení svých rizik souvisejících s uvedenými pozicemi, včetně likvidace aktiv a pozic držených členem clearingového systému, který selhal, na účet klienta.
7. Kolaterál klientů odlišený v souladu s čl. 39 odst. 2 a 3 se použije výhradně ke krytí pozic držených na jejich účet. Jakýkoli zůstatek, který poté, co ústřední protistrana dokončí proces řízení selhání člena clearingového systému, představuje pohledávku za ústřední protistranou, musí být okamžitě navrácen těmto klientům, jsou-li ústřední protistraně známi, nebo pokud jí známi nejsou, členovi clearingového systému na účet jeho klientů.
Článek 49
Přezkum modelů, stresové testování a zpětné testování
1. Ústřední protistrana pravidelně přezkoumává modely a parametry přijaté k výpočtu svých maržových požadavků, příspěvků do fondu pro riziko selhání, požadavků na kolaterál a jiných mechanismů kontroly rizik. Tyto modely podrobuje důsledným a častým stresovým testům k posouzení jejich odolnosti v mimořádných, ale možných tržních podmínkách a provádí zpětné testy k posouzení spolehlivosti přijaté metodiky. Ústřední protistrana získává nezávislé ověření, informuje o výsledcích provedených testů svůj příslušný orgán a ESMA a před přijetím jakékoli významné změny modelů a parametrů získá jejich souhlas.
Přijaté modely a parametry a veškeré jejich podstatné změny podléhají stanovisku kolegia podle článku 19.
ESMA zajistí, aby byly informace o výsledcích stresových testů předány evropským orgánům dohledu, aby mohly posoudit expozici finančních podniků vůči selhání ústředních protistran.
2. Ústřední protistrana pravidelně testuje klíčové aspekty svých postupů v případě selhání a přijme veškeré přiměřené kroky k zajištění toho, aby jim všichni členové clearingového systému rozuměli a měli zavedena vhodná opatření za účelem reakce na selhání.
3. Ústřední protistrana zveřejní klíčové informace o svém modelu řízení rizik a předpoklady k provádění stresových testů uvedených v odstavci 1.
4. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA po konzultaci s EBA, dalšími relevantními příslušnými orgány a členy ESCB návrhy regulačních technických norem, které blíže určují:
a)
typ testů pro různé kategorie finančních nástrojů a portfolií;
b)
zapojení členů clearingového systému nebo jiných stran do testů;
c)
četnost testů;
d)
časové horizonty testů;
e)
klíčové informace uvedené v odstavci 3.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 50
Vypořádání
1. Ústřední protistrana používá k vypořádání svých obchodů peněžní prostředky centrální banky, je-li jejich využití účelné a jsou-li dostupné. Nejsou-li peněžní prostředky centrální banky použity, musí být přijaty kroky k přísnému omezení rizik vypořádání v hotovosti.
2. Ústřední protistrana zřetelně uvede své povinnosti v souvislosti s dodáním finančních nástrojů, včetně toho, zda je povinna provést či přijmout dodání finančního nástroje nebo zda účastníky odškodňuje za ztráty vzniklé v průběhu dodání.
3. Je-li ústřední protistrana povinna provádět nebo přijímat dodání finančních nástrojů, omezí hlavní riziko maximálním využitím mechanismů dodání proti zaplacení.
HLAVA V
DOHODY O INTEROPERABILITĚ
Článek 51
Dohody o interoperabilitě
1. Ústřední protistrana může s jinou ústřední protistranou uzavřít dohodu o interoperabilitě, jsou-li splněny požadavky stanovené ve článcích 52, 53 a 54.
2. Při uzavírání dohody o interoperabilitě s jinou ústřední protistranou za účelem poskytování služeb konkrétnímu obchodnímu systému musí mít ústřední protistrana nediskriminační přístup jak k údajům, které potřebuje k výkonu svých funkcí v souvislosti s uvedeným konkrétním obchodním systémem, v rozsahu, v němž splňuje provozní a technické požadavky stanovené daným obchodním systémem, tak k příslušnému vypořádacímu systému.
3. Uzavření dohody o interoperabilitě nebo přístup k údajům či vypořádacímu systému uvedené v odstavcích 1 a 2 smějí být přímo či nepřímo odmítnuty či omezeny pouze za účelem kontroly jakýchkoli rizik, která z uvedené dohody nebo přístupu vyplývají.
Článek 52
Řízení rizik
1. Ústřední protistrany, které uzavřou dohodu o interoperabilitě:
a)
zavedou adekvátní politiky, postupy a systémy, aby dokázaly účinně rozpoznat, sledovat a řídit rizika, která vyplývají z dohody, a mohly tak včas plnit své povinnosti;
b)
se dohodnou na svých právech a povinnostech, včetně použitelného práva, kterým se jejich vztahy řídí;
c)
rozpoznávají, sledují a účinně řídí úvěrová rizika a rizika likvidity, aby se selhání člena clearingového systému jedné ústřední protistrany nedotklo interoperabilní ústřední protistrany;
d)
rozpoznávají, sledují a řeší potenciální vzájemné závislosti a vzájemné vztahy, které vznikají dohodou o interoperabilitě a které mohou mít vliv na úvěrová rizika a rizika likvidity spojená s kumulací členů clearingového systému a se sdruženými finančními zdroji.
Pro účely prvního pododstavce písm. b) použijí ústřední protistrany v příslušných případech stejná pravidla pro okamžik přijetí příkazu k převodu do svých systémů a pro okamžik neodvolatelnosti, jaká jsou stanovena ve směrnici 98/26/ES.
Pro účely prvního pododstavce písm. c) musí podmínky dohody uvádět proces pro řízení následků selhání, pokud jedna z ústředních protistran, se kterou byla dohoda o interoperabilitě uzavřena, selže.
Pro účely prvního pododstavce písm. d) musí ústřední protistrany mít spolehlivé kontroly nad poskytováním kolaterálu složeného členy clearingového systému podle dohody jako další zástavy, povolí-li to jejich příslušné orgány. Dohoda uvádí, jak byla tato rizika vyřešena s ohledem na dostatečné krytí a na nutnost omezit přenos rizik.
2. Liší-li se modely řízení rizik používané ústředními protistranami ke krytí jejich expozic vůči členům jejich clearingového systému nebo jejich vzájemných expozic, určí ústřední protistrany uvedené rozdíly, posoudí rizika, která z nich mohou vyplývat, přijmou opatření, včetně zajištění dalších finančních zdrojů, jež omezí jejich dopad na dohodu o interoperabilitě i jejich potenciální následky z hlediska přenosu rizik, a zajistí, aby tyto rozdíly neměly vliv na schopnost každé ústřední protistrany řídit následky selhání člena clearingového systému.
3. Veškeré související náklady, které vyplynou z odstavců 1 a 2, nese ústřední protistrana, která o interoperabilitu nebo přístup žádá, pokud se strany nedohodnou jinak.
Článek 53
Poskytování marží mezi ústředními protistranami
1. Ústřední protistrana odliší na účtech aktiva a pozice držené na účet ústředních protistran, s nimiž uzavřela dohodu o interoperabilitě.
2. Poskytne-li ústřední protistrana, která s jinou ústřední protistranou uzavřela dohodu o interoperabilitě, této ústřední protistraně v rámci dohody o finančním zajištění s poskytnutím jistoty pouze počáteční marže, není přijímající ústřední protistrana oprávněna marže poskytnuté druhou ústřední protistranou použít.
3. Kolaterál přijatý v podobě finančních nástrojů musí být uložen u provozovatelů systémů vypořádání cenných papírů oznámených podle směrnice 98/26/ES.
4. Aktiva uvedená v odstavcích 1 a 2 jsou pro přijímající ústřední protistranu dostupná pouze v případě selhání ústřední protistrany, která kolaterál poskytla v souvislosti s dohodou o interoperabilitě.
5. V případě selhání ústřední protistrany, která přijala kolaterál v souvislosti s dohodou o interoperabilitě, musí být kolaterál uvedený v odstavcích 1 a 2 ihned navrácen poskytující ústřední protistraně.
Článek 54
Schválení dohody o interoperabilitě
1. Dohoda o interoperabilitě podléhá předchozímu schválení příslušných orgánů zúčastněných ústředních protistran. Použije se postup podle článku 17.
2. Příslušné orgány dohodu o interoperabilitě schválí, pouze pokud bylo zúčastněným ústředním protistranám povoleno provádět clearing podle článku 17 nebo byly uznány podle článku 25 nebo schváleny v rámci stávajícího vnitrostátního schvalovacího režimu po dobu nejméně tří let, jsou splněny požadavky stanovené v článku 52, technické podmínky pro clearing obchodů podle podmínek dohody umožňují hladké a řádné fungování finančních trhů a uvedená dohoda nenarušuje účinnost dohledu.
3. Pokud příslušný orgán dojde k názoru, že požadavky stanovené v odstavci 2 nejsou splněny, poskytne ostatním příslušným orgánům a zúčastněným ústředním protistranám písemná vysvětlení týkající se jeho úvah ohledně rizika. Kromě toho vyrozumí ESMA, který vydá stanovisko k opodstatněnosti těchto úvah ohledně rizika jakožto důvodu pro odmítnutí dohody o interoperabilitě. Stanovisko ESMA se zpřístupní všem zúčastněným ústředním protistranám. Pokud se stanovisko ESMA odlišuje od posouzení relevantního příslušného orgánu, přezkoumá uvedený příslušný orgán svůj postoj s přihlédnutím ke stanovisku ESMA.
4. Do 31. prosince 2012 vydá ESMA pokyny nebo doporučení s cílem zavést jednotné, efektivní a účinné posuzování dohod o interoperabilitě postupem podle článku 16 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Návrhy těchto pokynů či doporučení vypracuje ESMA po konzultaci s členy ESCB.
HLAVA VI
REGISTRACE REGISTRŮ OBCHODNÍCH ÚDAJŮ A DOHLED NAD NIMI
KAPITOLA 1
Podmínky a postupy pro registraci registru obchodních údajů
Článek 55
Registrace registru obchodních údajů
1. Registr obchodních údajů se zaregistruje u ESMA pro účely článku 9.
2. Registr obchodních údajů musí být právnickou osobou usazenou v Unii a splňovat požadavky stanovené v hlavě VII, aby byl způsobilý k registraci podle tohoto článku.
3. Registrace registru obchodních údajů je účinná pro celé území Unie.
4. Registrovaný registr obchodních údajů musí trvale splňovat podmínky pro registraci. Registr obchodních údajů informuje bez zbytečného odkladu ESMA o veškerých zásadních změnách podmínek pro registraci.
Článek 56
Žádost o registraci
1. Registr obchodních údajů podá žádost o registraci ESMA.
2. Do 20 pracovních dnů od obdržení žádosti ESMA posoudí, zda je žádost úplná.
Není-li žádost úplná, stanoví ESMA lhůtu, za kterou musí registr obchodních údajů poskytnout další informace.
Posoudí-li ESMA žádost jako úplnou, oznámí to registru obchodních údajů.
3. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA návrhy regulačních technických norem, které blíže určují náležitosti žádosti o registraci uvedené v odstavci 1.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
4. K zajištění jednotného uplatňování odstavce 1 vypracuje ESMA návrhy prováděcích technických norem, které blíže určí formát žádosti o registraci podávané ESMA.
ESMA předloží tyto návrhy prováděcích technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat prováděcí technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článku 15 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 57
Informování příslušných orgánů a konzultace s nimi před registrací
1. Žádá-li o registraci jako registr obchodních údajů subjekt povolený nebo registrovaný příslušným orgánem v členském státě, v němž je usazen, ESMA před registrací registru obchodních údajů bez zbytečného odkladu informuje uvedený příslušný orgán a konzultuje s ním.
2. ESMA si s relevantním příslušným orgánem vymění veškeré informace, které jsou nezbytné pro registraci registru obchodních údajů i pro dohled nad tím, zda daný subjekt plní podmínky pro registraci nebo povolení v členském státě, v němž je usazen.
Článek 58
Posouzení žádosti
1. Do 40 pracovních dnů od oznámení podle čl. 56 odst. 2 třetího pododstavce posoudí ESMA žádost o registraci v závislosti na tom, zda registr obchodních údajů splňuje články 78 až 81, a přijme řádně odůvodněné rozhodnutí o registraci nebo rozhodnutí o zamítnutí žádosti o registraci.
2. Rozhodnutí, které ESMA přijme podle odstavce 1, nabývá účinnosti pátým pracovním dnem od přijetí.
Článek 59
Oznámení rozhodnutí ESMA týkajících se registrace
1. Přijme-li ESMA rozhodnutí o registraci nebo rozhodnutí o zamítnutí žádosti o registraci nebo o zrušení registrace, oznámí to do pěti pracovních dnů registru obchodních údajů a své rozhodnutí řádně odůvodní.
ESMA své rozhodnutí bez zbytečného odkladu oznámí relevantnímu příslušnému orgánu uvedenému v čl. 57 odst. 1.
2. ESMA sdělí každé rozhodnutí přijaté v souladu s odstavcem 1 Komisi.
3. ESMA zveřejní na svých internetových stránkách seznam registrů obchodních údajů registrovaných v souladu s tímto nařízením. Tento seznam se aktualizuje do pěti pracovních dní od přijetí rozhodnutí podle odstavce 1.
Článek 60
Výkon pravomocí uvedených v článcích 61 až 63
Pravomoci svěřené podle článků 61 až 63 ESMA či kterémukoli z jeho úředníků nebo dalším jím pověřeným osobám nesmějí být užity k tomu, aby se vyžadovalo zpřístupnění informací nebo dokumentů, na něž se vztahuje právní výsada.
Článek 61
Žádost o informace
1. ESMA si může prostou žádostí nebo rozhodnutím vyžádat od registrů obchodních údajů a spřízněných třetích osob, které registry obchodních údajů využívají v rámci outsourcingu provozních funkcí nebo činnosti, poskytnutí veškerých informací, které jsou nezbytné pro plnění jeho povinností podle tohoto nařízení.
2. V případě prosté žádosti o informace podle odstavce 1 ESMA:
a)
odkáže na tento článek jako na právní základ žádosti;
b)
uvede účel žádosti;
c)
upřesní, jaké informace jsou požadovány;
d)
stanoví lhůtu, ve které mají být informace poskytnuty;
e)
upozorní osobu, od níž informace žádá, že nemá povinnost informace poskytnout, avšak rozhodne-li se na žádost dobrovolně odpovědět, nesmějí být poskytnuté informace nepravdivé nebo zavádějící; a
f)
upozorní na pokutu stanovenou v článku 65 ve spojení s oddílem IV písm. a) přílohy I, jestliže jsou odpovědi na položené otázky nepravdivé nebo zavádějící.
3. V případě žádosti o poskytnutí informací podle odstavce 1 na základě rozhodnutí ESMA:
a)
odkáže na tento článek jako na právní základ žádosti;
b)
uvede účel žádosti;
c)
upřesní, jaké informace jsou požadovány;
d)
stanoví lhůtu, ve které mají být informace poskytnuty;
e)
upozorní na penále stanovené v článku 66, jestliže jsou poskytnuté informace neúplné;
f)
upozorní na pokutu stanovenou v článku 65 ve spojení s oddílem IV písm. a) přílohy I, jestliže jsou odpovědi na položené otázky nepravdivé nebo zavádějící; a
g)
upozorní na možnost odvolat se proti rozhodnutí k odvolacímu senátu ESMA a nechat rozhodnutí přezkoumat Soudním dvorem Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“) v souladu s články 60 a 61 nařízení (EU) č. 1095/2010.
4. Požadované informace poskytují osoby uvedené v odstavci 1 nebo jejich zástupci a v případě právnických osob nebo sdružení bez právní subjektivity osoby zmocněné je zastupovat podle zákona nebo podle stanov. Za své klienty mohou sdělit informace řádně zmocnění právní zástupci. Klienti však nesou i nadále plnou odpovědnost, jsou-li poskytnuté informace neúplné, nepravdivé či zavádějící.
5. ESMA zašle neprodleně kopii prosté žádosti nebo svého rozhodnutí příslušnému orgánu členského státu, na jehož území mají bydliště nebo jsou usazeny osoby uvedené v odstavci 1, jichž se žádost o informace týká.
Článek 62
Obecná šetření
1. V zájmu plnění povinností podle tohoto nařízení může ESMA provádět veškerá nezbytná šetření osob uvedených v čl. 61 odst. 1. Za tímto účelem jsou úředníci ESMA a další osoby tímto orgánem pověřené zmocněni:
a)
zkoumat jakékoli záznamy, údaje, postupy a jakékoli jiné materiály, které mají význam pro plnění jeho úkolů, a to bez ohledu na nosič, na němž jsou uchovávány;
b)
pořizovat nebo získávat ověřené kopie takových záznamů, údajů, postupů a jiných materiálů nebo výpisy z nich;
c)
předvolat jakoukoli osobu uvedenou v čl. 61 odst. 1 nebo její zástupce či zaměstnance a požádat je o ústní nebo písemné vysvětlení skutečností nebo dokumentů, které se týkají předmětu a účelu kontroly, a odpovědi zaznamenat;
d)
vyslechnout jakoukoli jinou fyzickou či právnickou osobu, která s tím souhlasí, za účelem získání informací souvisejících s předmětem šetření;
e)
požadovat výpisy telefonních hovorů a datových přenosů.
2. Úředníci ESMA a další osoby tímto orgánem pověřené pro účely šetření podle odstavce 1 vykonávají své pravomoci po předložení písemného pověření, v němž je uveden předmět a účel šetření. V tomto pověření jsou také uvedena penále stanovená v článku 66, jestliže požadované záznamy, údaje, postupy nebo jakékoli jiné materiály či odpovědi osob uvedených v čl. 61 odst. 1 na položené otázky nejsou poskytnuty nebo jsou neúplné, a pokuty stanovené v článku 65 ve spojení s oddílem IV písm. b) přílohy I, jestliže jsou odpovědi osob uvedených v čl. 61 odst. 1 na položené otázky nepravdivé nebo zavádějící.
3. Osoby uvedené v čl. 61 odst. 1 jsou povinny se podrobit šetřením zahájeným na základě rozhodnutí ESMA. V rozhodnutí musí být uvedeny předmět a účel šetření, penále stanovená v článku 66, opravné prostředky, které jsou k dispozici podle nařízení (EU) č. 1095/2010, a právo na přezkum rozhodnutí Soudním dvorem.
4. ESMA s dostatečným předstihem před šetřením informuje o šetření a o totožnosti pověřených osob příslušný orgán členského státu, na jehož území má šetření probíhat. Úředníci dotčeného příslušného orgánu poskytují na žádost ESMA těmto pověřeným osobám součinnost při plnění jejich povinností. Úředníci dotčeného příslušného orgánu se mohou na požádání šetření také účastnit.
5. Jestliže požadavek poskytnout výpisy telefonních hovorů a datových přenosů podle odst. 1 písm. e) vyžaduje podle vnitrostátního práva povolení justičního orgánu, musí být o takové povolení požádáno. O toto povolení lze také žádat jako o předběžné opatření.
6. Pokud je podána žádost o povolení podle odstavce 5, vnitrostátní justiční orgán přezkoumá, zda je rozhodnutí ESMA pravé a zda navrhovaná donucovací opatření nejsou vzhledem k předmětu šetření svévolná ani nepřiměřená. Při přezkoumávání přiměřenosti těchto donucovacích opatření může vnitrostátní justiční orgán požádat ESMA o podrobné vysvětlení, zejména pokud jde o důvody, na jejichž základě má ESMA podezření, že došlo k porušení tohoto nařízení, jakož i závažnost tohoto údajného porušení a povahu účasti osoby, jíž se donucovací opatření týkají. Vnitrostátní justiční orgán však nesmí přezkoumávat nezbytnost šetření ani požadovat, aby mu byly poskytnuty informace ze spisu ESMA. Zákonnost rozhodnutí ESMA přezkoumává pouze Soudní dvůr postupem stanoveným v nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 63
Kontroly na místě
1. ESMA může za účelem plnění svých povinností podle tohoto nařízení provádět veškeré nezbytné kontroly na místě v provozních prostorách či na pozemcích právnických osob uvedených v čl. 61 odst. 1. Vyžaduje-li to řádné provedení a účinnost kontroly, může ESMA provést kontrolu na místě bez předchozího ohlášení.
2. Úředníci ESMA a další osoby tímto orgánem pověřené k provádění kontrol na místě smějí vstupovat do všech provozních prostor či na pozemky právnických osob, kterých se rozhodnutí o šetření přijaté ESMA týká, a mají veškeré pravomoci stanovené v čl. 62 odst. 1. Zároveň jsou oprávněni zapečetit jakékoli provozní prostory a účetní knihy nebo záznamy na dobu a v rozsahu, které jsou pro kontrolu nezbytné.
3. Úředníci ESMA a další osoby tímto orgánem pověřené k provádění kontrol na místě vykonávají své pravomoci po předložení písemného pověření, v němž je uveden předmět a účel kontroly a také penále stanovená v článku 66 pro případ, že se dotyčné osoby kontrole nepodrobí. S dostatečným předstihem před kontrolou informuje ESMA o kontrole příslušný orgán členského státu, na jehož území má probíhat.
4. Osoby uvedené v čl. 61 odst. 1 se podrobí kontrolám na místě nařízeným na základě rozhodnutí ESMA. V rozhodnutí musí být uvedeny předmět a účel kontroly, datum, kdy má být kontrola zahájena, penále stanovená v článku 66, opravné prostředky, které jsou k dispozici podle nařízení (EU) č. 1095/2010, a dále právo na přezkum rozhodnutí Soudním dvorem. ESMA přijímá taková rozhodnutí po konzultaci s příslušným orgánem členského státu, na jehož území má kontrola probíhat.
5. Úředníci příslušného orgánu členského státu, na jehož území má kontrola probíhat, jakož i osoby tímto orgánem pověřené nebo jmenované poskytují na žádost ESMA aktivní součinnost jeho úředníkům i dalším osobám jím pověřeným. Za tímto účelem mají pravomoci stanovené v odstavci 2. Úředníci příslušného orgánu dotyčného členského státu se mohou na požádání kontrol na místě také účastnit.
6. ESMA také může požádat, aby příslušné orgány provedly určité vyšetřovací úkony a kontroly na místě jeho jménem, jak je stanoveno v tomto článku a v čl. 62 odst. 1. Za tímto účelem mají příslušné orgány stejné pravomoci jako ESMA, jak je uvedeno v tomto článku a v čl. 62 odst. 1.
7. Pokud úředníci ESMA a další doprovázející osoby tímto orgánem pověřené zjistí, že se určitá osoba odmítá podrobit kontrole nařízené podle tohoto článku, příslušný orgán dotyčného členského státu jim poskytne nezbytnou pomoc a podle potřeby požádá o pomoc policii nebo rovnocenný donucovací orgán, který jim provedení kontroly na místě umožní.
8. Pokud kontrola na místě stanovená v odstavci 1 nebo pomoc stanovená v odstavci 7 vyžaduje podle vnitrostátního práva povolení justičního orgánu, musí být o takové povolení požádáno. O toto povolení lze žádat jako o předběžné opatření.
9. Pokud je podána žádost o povolení podle odstavce 8, vnitrostátní justiční orgán ověří, zda je rozhodnutí ESMA pravé a zda navrhovaná donucovací opatření nejsou vzhledem k předmětu kontroly svévolná ani nepřiměřená. Při přezkoumávání přiměřenosti těchto donucovacích opatření může vnitrostátní justiční orgán požádat ESMA o podrobné vysvětlení. Tato žádost o podrobné vysvětlení se může zejména týkat důvodů, na jejichž základě má ESMA podezření, že došlo k porušení tohoto nařízení, závažnosti tohoto údajného porušení a povahy účasti osoby, jíž se donucovací opatření týkají. Vnitrostátní justiční orgán však nesmí přezkoumávat nezbytnost kontroly ani požadovat, aby mu byly poskytnuty informace ze spisu ESMA. Zákonnost rozhodnutí ESMA přezkoumává pouze Soudní dvůr postupem stanoveným v nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 64
Procesní pravidla pro přijímání opatření v oblasti dohledu a ukládání pokut
1. Zjistí-li ESMA při plnění svých povinností podle tohoto nařízení závažné známky toho, že by mohly existovat skutečnosti, jež mohou představovat jeden či více případů porušení povinnosti uvedených v příloze I, určí ve svém rámci nezávislého vyšetřujícího úředníka, aby věc vyšetřil. Určený úředník se nesmí účastnit ani se přímo či nepřímo nesměl účastnit dohledu nad dotyčným registrem obchodních údajů ani postupu registrace tohoto registru obchodních údajů a své funkce plní nezávisle na ESMA.
2. Vyšetřující úředník vyšetří údajná porušení povinnosti, přičemž vezme v úvahu veškeré připomínky vyšetřovaných osob, a kompletní spis se svým nálezem předá ESMA.
Za účelem plnění svých úkolů může vyšetřující úředník vyžívat svou pravomoc požádat o informace podle článku 61 a provádět šetření a kontroly na místě podle článků 62 a 63. Při uplatňování těchto pravomocí jedná vyšetřující úředník v souladu s článkem 60.
Při plnění svých úkolů má vyšetřující úředník přístup ke všem dokumentům a informacím, které ESMA shromáždil v rámci své činnosti v oblasti dohledu.
3. Jakmile vyšetřující úředník vyšetřování dokončí a předtím, než spis se svým nálezem předá ESMA, poskytne vyšetřovaným osobám příležitost se k vyšetřovaným záležitostem vyjádřit. Svůj nález zakládá pouze na skutečnostech, ke kterým měly dotyčné osoby příležitost se vyjádřit.
V průběhu vyšetřování podle tohoto článku je plně respektováno právo dotčených osob na obhajobu.
4. Předává-li vyšetřující úředník spis s nálezem ESMA, uvědomí o tom vyšetřované osoby. Ty mají právo do spisu nahlížet s výhradou oprávněného zájmu jiných osob na ochraně svých obchodních tajemství. Právo nahlížet do spisu se nevztahuje na důvěrné informace, které se týkají třetích osob.
5. Na základě spisu obsahujícího nález vyšetřujícího úředníka, a pokud o to dotyčné osoby požádají, po vyslechnutí vyšetřovaných osob v souladu s článkem 67 ESMA rozhodne, zda se vyšetřované osoby dopustily jednoho či více porušení povinnosti uvedených v příloze I, a pokud je tomu tak, přijme opatření v oblasti dohledu podle článku 73 a uloží pokutu podle článku 65.
6. Vyšetřující úředník se jednání ESMA neúčastní ani do jeho rozhodování jinak nezasahuje.
7. Komise přijme další procesní pravidla pro výkon pravomoci ukládat pokuty a penále, včetně ustanovení o právu na obhajobu, ustanovení o lhůtách a o výběru pokut a penále, a přijme podrobná pravidla o promlčecích lhůtách týkajících se ukládání a výkonu sankcí.
Pravidla uvedená v prvním pododstavci se přijímají prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle článku 82.
8. Zjistí-li ESMA při plnění svých povinností podle tohoto nařízení závažné známky toho, že by mohly existovat skutečnosti, jež mohou představovat trestný čin, postoupí věc příslušným vnitrostátním orgánům činným v trestním řízení. ESMA dále neuloží pokuty nebo penále v případech, kdy stejné skutečnosti nebo skutečnosti, jež jsou v podstatě totožné, vedly v rámci trestního řízení podle vnitrostátního práva k osvobozujícímu nebo odsuzujícímu rozhodnutí, které již nabylo právní moci.
Článek 65
Pokuty
1. Pokud v souladu s čl. 64 odst. 5 ESMA zjistí, že se registr obchodních údajů úmyslně nebo z nedbalosti dopustil některého z porušení povinnosti uvedených v příloze I, přijme rozhodnutí o uložení pokuty podle odstavce 2 tohoto článku.
Porušení povinnosti registrem obchodních údajů se považuje za úmyslné, pokud ESMA zjistí objektivní skutečnosti, které prokazují, že registr obchodních údajů či jeho vrcholné vedení jednaly s cílem porušit povinnost.
2. Základní výše pokut uvedených v odstavci 1 se stanoví v těchto rozmezích:
a)
v případech porušení povinnosti uvedených v oddíle I písm. c), oddíle II písm. c) až g) a oddíle III písm. a) a b) přílohy I dosahuje výše pokuty nejméně 10 000 EUR, přičemž nepřesáhne 20 000 EUR;
b)
v případech porušení povinnosti uvedených v oddíle I písm. a), b) a d) až h) a oddíle II písm. a), b) a h) přílohy I dosahuje výše pokuty nejméně 5 000 EUR, přičemž nepřesáhne 10 000 EUR.
Při rozhodování o tom, zda by základní výše pokuty měla být stanovena u dolní hranice, uprostřed či u horní hranice rozmezí stanovených v prvním pododstavci, ESMA přihlédne k ročnímu obratu dotyčného registru obchodních údajů za předcházející hospodářský rok. V případě registrů obchodních údajů, jejichž roční obrat nedosahuje 1 milionu EUR, se základní výše pokuty stanovuje u dolní hranice stanovených rozmezí, v případě registrů obchodních údajů, jejichž roční obrat činí 1 až 5 milionů EUR, se základní výše pokuty stanovuje uprostřed stanovených rozmezí a v případě registrů obchodních údajů, jejichž roční obrat přesahuje 5 milionů EUR, se základní výše pokuty stanovuje u horní hranice stanovených rozmezí.
3. Základní výše pokuty stanovené v odstavci 2 se v případě potřeby upraví s ohledem na přitěžující nebo polehčující okolnosti podle příslušných koeficientů uvedených v příloze II.
Příslušné přitěžující koeficienty se na základní výši pokuty použijí jeden po druhém. Je-li použitelný více než jeden přitěžující koeficient, k základní výši pokuty se postupně přičte každý rozdíl mezi základní výší a částkou, která je výsledkem uplatnění jednotlivých přitěžujících koeficientů.
Příslušné polehčující koeficienty se na základní výši pokuty použijí jeden po druhém. Je-li použitelný více než jeden polehčující koeficient, od základní výše pokuty se postupně odečte každý rozdíl mezi základní výší a částkou, která je výsledkem uplatnění jednotlivých polehčujících koeficientů.
4. Bez ohledu na odstavce 2 a 3 výše pokuty nepřekročí 20 % ročního obratu dotyčného registru obchodních údajů za předchozí hospodářský rok, a pokud registr obchodních údajů získal přímo či nepřímo z porušení povinností finanční prospěch, je výše pokuty rovna přinejmenším tomuto finančnímu prospěchu.
Jestliže se registr obchodních údajů svým jednáním nebo opominutím dopustil více než jednoho z porušení povinnosti uvedených v příloze I, uplatní se pouze nejvyšší z pokut vypočtených podle odstavců 2 a 3 vztahující se k jednomu těchto porušení.
Článek 66
Penále
1. ESMA rozhodnutím uloží penále s cílem donutit:
a)
registr obchodních údajů, aby v souladu s rozhodnutím přijatým podle čl. 73 odst. 1 písm. a) porušování právních předpisů ukončil; nebo
b)
osobu uvedenou v čl. 61 odst. 1, aby:
i)
poskytla úplné informace, o které byla požádána na základě rozhodnutí podle článku 61,
ii)
se podrobila šetření, a zejména předložila úplné záznamy, údaje, postupy nebo jakékoli jiné požadované materiály a doplnila a opravila další informace poskytnuté v šetření zahájeném na základě rozhodnutí podle článku 62, nebo
iii)
se podrobila kontrole na místě nařízené rozhodnutím podle článku 63.
2. Penále musí být účinné a přiměřené. Penále se ukládá za každý den prodlení.
3. Bez ohledu na odstavec 2 činí výše penále 3 % průměrného denního obratu v předchozím hospodářském roce nebo v případě fyzických osob 2 % průměrného denního příjmu v předchozím kalendářním roce. Penále se vypočítá ode dne určeného v rozhodnutí, kterým se ukládá.
4. Penále lze uložit na dobu, která nepřesáhne šest měsíců ode dne oznámení rozhodnutí ESMA. Po skončení této doby ESMA opatření přezkoumá.
Článek 67
Vyjádření účastníků řízení
1. Před přijetím jakéhokoli rozhodnutí o uložení pokuty nebo penále podle článků 65 a 66 poskytne ESMA účastníkům řízení příležitost vyjádřit se k jeho zjištěním. ESMA založí svá rozhodnutí pouze na zjištěních, ke kterým měli účastníci řízení příležitost se vyjádřit.
2. V průběhu řízení musí být plně respektováno právo účastníků řízení na obhajobu. Mají právo nahlížet do spisů ESMA, s výhradou oprávněného zájmu jiných osob na ochraně jejich obchodního tajemství. Právo na přístup ke spisu se nevztahuje na důvěrné informace ani na interní přípravné dokumenty ESMA.
Článek 68
Zveřejňování, povaha a alokace pokut a penále a výkon rozhodnutí
1. ESMA zveřejní každou pokutu a penále uložené podle článků 65 a 66 s výjimkou případů, kdy by jejich zveřejnění vážně ohrozilo finanční trhy nebo způsobilo nepřiměřenou škodu zúčastněným subjektům. Tyto zveřejněné informace nesmějí obsahovat osobní údaje ve smyslu nařízení (ES) č. 45/2001.
2. Pokuty a penále uložené podle článků 65 a 66 jsou správní povahy.
3. Rozhodne-li se ESMA neuložit žádné pokuty nebo penále, uvědomí o tom Evropský parlament, Radu, Komisi a příslušné orgány členského státu a uvede důvody svého rozhodnutí.
4. Pokuty a penále uložené podle článků 65 a 66 jsou vykonatelné.
Výkon rozhodnutí se řídí předpisy občanského procesního práva toho státu, na jehož území se provádí. Doložku vykonatelnosti připojí po přezkoumání rozhodnutí, omezeném jen na ověření pravosti, vnitrostátní orgán, který k tomu určí vláda každého členského státu; jeho určení dá na vědomí ESMA a Soudnímu dvoru.
Jsou-li na žádost dotčené strany splněny tyto formální náležitosti, může tato strana v souladu s vnitrostátním právem požádat o výkon rozhodnutí přímo příslušný subjekt.
Výkon rozhodnutí může být zastaven pouze na základě rozhodnutí Soudního dvora. Rozhodování o stížnostech na protiprávní výkon rozhodnutí však spadá do pravomoci soudů dotčeného členského státu.
5. Pokuty a penále jsou příjmem souhrnného rozpočtu Evropské unie.
Článek 69
Přezkum Soudním dvorem
Soudní dvůr má neomezenou pravomoc přezkoumávat rozhodnutí, jimiž ESMA uložil pokutu nebo penále. Uloženou pokutu nebo penále může zrušit, snížit nebo zvýšit.
Článek 70
Změny přílohy II
S cílem zohlednit vývoj na finančních trzích je Komise zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci podle článku 82 týkající se opatření ke změně přílohy II.
Článek 71
Zrušení registrace
1. Aniž je dotčen článek 73, zruší ESMA registraci registru obchodních údajů, jestliže registr obchodních údajů:
a)
se registrace výslovně vzdá nebo déle než šest předchozích měsíců neposkytuje služby;
b)
získal registraci na základě nepravdivých informací nebo jakýmikoli jinými protiprávními prostředky;
c)
již nesplňuje podmínky, za nichž byl registrován.
2. ESMA o svém rozhodnutí zrušit registraci registru obchodních údajů uvědomí bez zbytečného odkladu relevantní příslušný orgán uvedený v čl. 57 odst. 1.
3. Příslušný orgán členského státu, ve kterém registr obchodních údajů vykonává své služby a činnosti, jenž se domnívá, že byla splněna některá z podmínek uvedených v odstavci 1, může požádat ESMA, aby posoudil, zda jsou splněny podmínky pro zrušení registrace dotyčného registru obchodních údajů. Pokud ESMA rozhodne, že registraci dotyčného registru obchodních údajů nezruší, své rozhodnutí řádně odůvodní.
4. Příslušným orgánem uvedeným v odstavci 3 je orgán určený podle článku 22.
Článek 72
Poplatky za dohled
1. ESMA účtuje registrům obchodních údajů poplatky v souladu s tímto nařízením a s akty v přenesené pravomoci přijatými podle odstavce 3. Tyto poplatky plně pokrývají výdaje ESMA nezbytné pro registraci registrů obchodních údajů a dohled nad nimi a veškeré náklady, jež mohou příslušným orgánům vzniknout při plnění úkolů na základě tohoto nařízení, zejména v důsledku přenesení úkolů podle článku 74.
2. Výše poplatku účtovaného registru obchodních údajů pokrývá veškeré správní náklady vzniklé ESMA na jeho registraci i na činnosti dohledu nad ním a je přiměřená obratu dotyčného registru obchodních údajů.
3. Komise přijme akt v přenesené pravomoci v souladu s článkem 82, kterým dále stanoví typ poplatků, záležitosti, za něž se poplatky vybírají, výši poplatků a způsob jejich úhrady.
Článek 73
Opatření v oblasti dohledu přijímaná ESMA
1. Pokud v souladu s čl. 64 odst. 5 ESMA zjistí, že se registr obchodních údajů dopustil některého z případů porušení povinnosti uvedených v příloze I, přijme jedno nebo více z těchto rozhodnutí, kterým:
a)
požaduje, aby registr obchodních údajů porušování povinnosti ukončil;
b)
uloží pokuty podle článku 65;
c)
vydá veřejná oznámení;
d)
jako krajní řešení zruší registraci registru obchodních údajů.
2. Při přijímání rozhodnutí uvedených v odstavci 1 ESMA zohlední povahu a závažnost porušení povinnosti, přičemž vezme v úvahu tato kritéria:
a)
trvání a četnost porušení povinnosti;
b)
zda porušení povinnosti odhalilo závažné nebo systémové nedostatky v postupech podniku nebo v jeho systémech řízení či vnitřních kontrolách;
c)
zda byl spáchán nebo umožněn trestný čin finanční povahy či zda takový trestný čin jinak souvisí s uvedeným porušením povinnosti;
d)
zda k porušení povinnosti došlo úmyslně nebo z nedbalosti.
3. ESMA oznámí veškerá rozhodnutí přijatá podle odstavce 1 bez zbytečného odkladu dotyčnému registru obchodních údajů a sdělí je příslušným orgánům členských států a Komisi. Veškerá tato rozhodnutí zveřejní na svých internetových stránkách do deseti pracovních dnů ode dne jejich přijetí.
Při zveřejnění svého rozhodnutí podle prvního pododstavce ESMA rovněž zveřejní, že dotyčný registr obchodních údajů má právo se proti tomuto rozhodnutí odvolat, případně skutečnost, že takové odvolání bylo podáno, spolu s upřesněním, že takové odvolání nemá odkladný účinek, jakož i skutečnost, že odvolací senát ESMA může pozastavit uplatňování napadnutého rozhodnutí v souladu s čl. 60 odst. 3 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 74
Přenášení úkolů z ESMA na příslušné orgány
1. Je-li to nezbytné k řádnému splnění úkolu v oblasti dohledu, může ESMA konkrétní úkoly v oblasti dohledu přenést na příslušný orgán členského státu v souladu s obecnými pokyny vydanými ESMA podle článku 16 nařízení (EU) č. 1095/2010. Mezi tyto konkrétní úkoly v oblasti dohledu mohou patřit zejména pravomoc žádat o informace podle článku 61 a provádět šetření a kontroly na místě podle článku 62 a čl. 63 odst. 6.
2. Před přenesením úkolu ESMA konzultuje s relevantním příslušným orgánem. Tato konzultace se týká:
a)
rozsahu úkolu, jenž má být přenesen;
b)
harmonogramu pro splnění úkolu; a
c)
předávání potřebných informací mezi příslušným orgánem a ESMA.
3. V souladu s nařízením o poplatcích, které Komise přijme podle čl. 72 odst. 3, poskytne ESMA příslušnému orgánu náhradu nákladů, jež mu v důsledku výkonu přenesených úkolů vzniknou.
4. Přenesení úkolu podle odstavce 1 ESMA v náležitých intervalech přezkoumává. Přenesení úkolů lze kdykoli odvolat.
5. Přenesení úkolů nemá vliv na odpovědnost ESMA a neomezuje jeho schopnost provádět přenesenou činnost a dohlížet na ni. Úkoly v oblasti dohledu podle tohoto nařízení, včetně rozhodnutí o registraci, závěrečného posouzení a navazujících rozhodnutí týkajících se porušení povinnosti přenést nelze.
KAPITOLA 2
Vztahy s třetími zeměmi
Článek 75
Rovnocennost a mezinárodní dohody
1. Komise může přijmout prováděcí akt, který určí, že právní a předpisy dohledu třetí země zajišťují, aby:
a)
registry obchodních údajů, které mají povolení v uvedené třetí zemi, splňovaly právně závazné požadavky, jež jsou rovnocenné požadavkům stanoveným v tomto nařízení;
b)
registry obchodních údajů podléhaly v uvedené třetí zemi průběžnému účinnému dohledu a vynucování a
c)
existovaly záruky služebního tajemství, včetně ochrany obchodních tajemství, jež orgány sdělují třetím osobám, a tyto záruky byly alespoň rovnocenné zárukám stanoveným v tomto nařízení.
Tento prováděcí akt se přijímá přezkumným postupem podle čl. 86 odst. 2.
2. Komise tam, kde je to vhodné, a v každém případě po přijetí prováděcího aktu podle odstavce 1 předloží Radě doporučení ke sjednání mezinárodních dohod s relevantními třetími zeměmi o vzájemném přístupu k informacím o derivátových smlouvách uchovávaných v registrech obchodních údajů, které jsou v dané třetí zemi usazeny, a o jejich výměně způsobem, který zajistí, aby orgány Unie včetně ESMA měly okamžitý a průběžný přístup ke všem informacím potřebným pro výkon svých povinností.
3. Po uzavření dohod uvedených v odstavci 2 a v souladu s nimi uzavře ESMA s příslušnými orgány relevantních třetích zemí ujednání o spolupráci. Uvedená ujednání blíže určují alespoň:
a)
mechanismus pro výměnu informací mezi ESMA a jakýmikoli jinými orgány Unie, které vykonávají povinnosti v souladu s tímto nařízením, na jedné straně a relevantními příslušnými orgány dotčených třetích zemí na straně druhé; a
b)
postupy koordinace činností dohledu.
4. ESMA použije nařízení (ES) č. 45/2001 v souvislosti s předáváním osobních údajů třetím zemím.
Článek 76
Ujednání o spolupráci
Relevantní orgány třetích zemí, v jejichž jurisdikci není usazen žádný registr obchodních údajů, mohou kontaktovat ESMA s cílem uzavřít ujednání o spolupráci, aby tak získaly přístup k informacím o derivátových smlouvách uchovávaných v registrech obchodních údajů Unie.
ESMA může s těmito relevantními orgány uzavřít ujednání o spolupráci týkající se přístupu k informacím o derivátových smlouvách uchovávaných v registrech obchodních údajů Unie, které tyto orgány potřebují k plnění svých povinností a mandátů, pod podmínkou, že je zaručeno služební tajemství, včetně ochrany obchodních tajemství, jež orgány sdělují třetím osobám.
Článek 77
Uznávání registrů obchodních údajů
1. Registr obchodních údajů usazený v třetí zemi může poskytovat své služby a činnosti subjektům usazeným v Unii pro účely článku 9 až poté, co jej ESMA uzná v souladu s odstavcem 2.
2. Registr obchodních údajů uvedený v odstavci 1 podá ESMA žádost o uznání spolu s veškerými nezbytnými informacemi, včetně alespoň informací potřebných k ověření toho, že příslušný registr obchodních údajů má povolení a podléhá účinnému dohledu ve třetí zemi:
a)
u níž Komise prostřednictvím prováděcího aktu podle čl. 75 odst. 1 uznala, že má rovnocenný a vymahatelný právní a dohledový rámec;
b)
která s Unií uzavřela mezinárodní dohodu podle čl. 75 odst. 2; a
c)
s níž byla uzavřena ujednání o spolupráci podle čl. 75 odst. 3 s cílem zajistit, aby orgány Unie včetně ESMA měly okamžitý a průběžný přístup ke všem potřebným informacím.
Do 30 pracovních dnů od obdržení žádosti ESMA posoudí, zda je žádost úplná. Není-li žádost úplná, stanoví ESMA lhůtu, v níž musí žádající registr obchodních údajů poskytnout doplňující informace.
Do 180 pracovních dnů od podání úplné žádosti ESMA písemně a s řádným odůvodněním uvědomí žádající registr obchodních údajů o tom, zda bylo jeho žádosti o uznání vyhověno, či zda byla zamítnuta.
ESMA zveřejní na svých internetových stránkách seznam registrů obchodních údajů uznaných v souladu s tímto nařízením.
HLAVA VII
POŽADAVKY NA REGISTRY OBCHODNÍCH ÚDAJŮ
Článek 78
Obecné požadavky
1. Registr obchodních údajů musí mít spolehlivé řídicí systémy, které zahrnují jasnou organizační strukturu s dobře vymezenými, transparentními a konzistentními hranicemi odpovědnosti a přiměřené mechanismy vnitřní kontroly, včetně řádných administrativních a účetních postupů, jež brání jakémukoli vyzrazení důvěrných informací.
2. Registr obchodních údajů musí mít a uplatňovat účinná písemná organizační a administrativní opatření k určení a řízení veškerých potenciálních střetů zájmů týkajících se jeho řídících pracovníků, zaměstnanců nebo jakékoli osoby, která má s nimi přímo či nepřímo úzké propojení.
3. Registr obchodních údajů musí přijmout adekvátní strategie a postupy dostatečné k zajištění toho, aby on sám i jeho řídící pracovníci a zaměstnanci dodržovali veškerá ustanovení tohoto nařízení.
4. Registr obchodních údajů musí mít a provozovat adekvátní organizační strukturu, která zajišťuje nepřetržitý a řádný výkon jeho služeb a činností. Musí využívat vhodné a přiměřené systémy, zdroje a postupy.
5. Nabízí-li registr obchodních údajů doplňkové služby, například potvrzení obchodu, párování obchodů, obsluhu úvěrové události nebo služby srovnávání či komprese portfolií, musí tyto doplňkové služby ponechat z provozního hlediska oddělené od své funkce centrálního shromažďování a vedení záznamů o derivátech.
6. Vrcholné vedení a členové rady registru obchodních údajů musí mít dostatečně dobrou pověst a dostatek zkušeností k zajištění řádného a obezřetného řízení registru obchodních údajů.
7. Registr obchodních údajů musí mít objektivní, nediskriminační a veřejně přístupné požadavky na přístup podniků podléhajících oznamovací povinnosti podle článku 9. Registr obchodních údajů poskytne poskytovatelům služeb nediskriminační přístup k informacím jím uchovávaným za podmínky, že k tomu příslušné smluvní strany dají souhlas. Kritéria, která omezují přístup, jsou povolena, pouze pokud je jejich cílem kontrolovat riziko pro údaje uchovávané registrem obchodních údajů.
8. Registr obchodních údajů zveřejní ceny a poplatky spojené se službami poskytovanými podle tohoto nařízení. Sdělí ceny a poplatky jednotlivých služeb poskytovaných samostatně, včetně slev a rabatů a podmínek využití uvedených snížení. Umožní vykazujícím jednotkám samostatný přístup ke zvláštním službám. Ceny a poplatky účtované registrem obchodních údajů musí být vztaženy k nákladům.
Článek 79
Funkční spolehlivost
1. Registr obchodních údajů určí zdroje operačního rizika a minimalizuje je vypracováním vhodných systémů, kontrol a postupů. Tyto systémy musí být spolehlivé a bezpečné a mít dostatečnou kapacitu pro nakládání s obdrženými informacemi.
2. Registr obchodních údajů stanoví, provádí a dodržuje adekvátní politiku pro zachování provozu a plán obnovy činnosti s cílem zajistit zachování svých funkcí, včasné obnovení operací a plnění svých povinností. Tento plán stanoví alespoň zavedení záložních zařízení.
3. Registr obchodních údajů, jehož registrace byla zrušena, zajistí plynulou náhradu, včetně přenesení údajů do jiných registrů obchodních údajů a přesměrování toku podávání informací na jiné registry obchodních údajů.
Článek 80
Zabezpečení a záznamy
1. Registr obchodních údajů zajistí důvěrnost, neporušenost a ochranu informací obdržených podle článku 9.
2. Registr obchodních údajů smí údaje, které obdrží v souladu s tímto nařízením, používat pro obchodní účely pouze se souhlasem příslušných smluvních stran.
3. Registr obchodních údajů informace obdržené podle článku 9 neprodleně zaznamená a uchová je po dobu alespoň deseti let od ukončení příslušných smluv. K dokumentaci změn zaznamenaných informací používá registr obchodních údajů včasné a účinné evidenční postupy.
4. Registr obchodních údajů počítá pozice pro jednotlivé kategorie derivátů a pro jednotlivé vykazující jednotky na základě údajů o derivátových smlouvách oznámených v souladu s článkem 9.
5. Registr obchodních údajů včas umožňuje smluvním stranám přístup k informacím o dotčené smlouvě a jejich opravu.
6. Registr obchodních údajů přijme veškeré přiměřené kroky, aby zabránil jakémukoli zneužití informací uchovávaných ve svých systémech.
Fyzická osoba, která má s registrem obchodních údajů úzké propojení, nebo právnická osoba, která je s ním ve vztahu mateřského či dceřinného podniku, nesmí využít důvěrné informace zaznamenané v registru obchodních údajů k obchodním účelům.
Článek 81
Transparentnost a dostupnost údajů
1. Registr obchodních údajů pravidelně a tak, aby byly snadno dostupné, zveřejní celkové pozice pro jednotlivé kategorie derivátů na základě smluv, které mu byly oznámeny.
2. Registr obchodních údajů shromažďuje a uchovává údaje a zajišťuje, aby subjekty uvedené v odstavci 3 měly přímý a bezprostřední přístup ke všem údajům o derivátových smlouvách, které potřebují k plnění svých povinností a mandátů.
3. Registr obchodních údajů poskytuje potřebné informace těmto subjektům, aby jim umožnil plnit jejich povinnosti a mandáty:
a)
ESMA;
b)
ESRB;
c)
příslušnému orgánu, který dohlíží na ústřední protistrany, jež mají přístup do registru obchodních údajů;
d)
příslušnému orgánu vykonávajícímu dohled nad obchodními systémy oznámených smluv;
e)
příslušným členům ESCB;
f)
relevantním orgánům třetí země, která s Unií uzavřela mezinárodní dohodu podle článku 75;
g)
orgánům dohledu určeným v souladu s článkem 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/25/ES ze dne 21. dubna 2004 o nabídkách převzetí (32);
h)
relevantním orgánům pro cenné papíry a trhy v Unii;
i)
relevantním orgánům třetí země, které s ESMA uzavřely ujednání o spolupráci podle článku 76;
j)
Agentuře pro spolupráci energetických regulačních orgánů.
4. ESMA sdílí s dalšími relevantními orgány Unie informace potřebné k výkonu jejich povinností.
5. K zajištění jednotného uplatňování tohoto článku vypracuje ESMA po konzultaci s členy ESCB návrhy regulačních technických norem, které blíže určují četnost a podrobnosti o informacích uvedených v odstavcích 1 a 3 a rovněž provozní normy, které umožní seskupovat a porovnávat údaje mezi registry a které zajistí subjektům uvedeným v odstavci 3 v případě potřeby přístup k informacím. Cílem těchto návrhů regulačních technických norem bude zajistit, aby informace zveřejňované podle odstavce 1 neumožňovaly rozpoznat žádnou ze stran jakékoli smlouvy.
ESMA předloží tyto návrhy regulačních technických norem Komisi do 30. září 2012.
Komisi je svěřena pravomoc přijímat regulační technické normy uvedené v prvním pododstavci postupem podle článků 10 až 14 nařízení (EU) č. 1095/2010.
Článek 82
Výkon přenesení pravomoci
1. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.
2. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 1 odst. 6, čl. 64 odst. 7, článku 70, čl. 72 odst. 3 a čl. 85 odst. 2 je svěřena Komisi na dobu neurčitou.
3. Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise konzultuje s ESMA, je-li to možné.
4. Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci podle čl. 1 odst. 6, čl. 64 odst. 7, článku 70, čl. 72 odst. 3 a čl. 85 odst. 2 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.
5. Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.
6. Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 1 odst. 6, čl. 64 odst. 7, článku 70, čl. 72 odst. 3 nebo čl. 85 odst. 2 vstoupí v platnost, pouze pokud proti němu Evropský parlament či Rada nevysloví námitky ve lhůtě tří měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o tři měsíce.
HLAVA VIII
SPOLEČNÁ USTANOVENÍ
Článek 83
Služební tajemství
1. Povinnost zachovat služební tajemství se vztahuje na všechny osoby, které pracují nebo pracovaly pro příslušné orgány určené v souladu s článkem 22, pro subjekty uvedené v čl. 81 odst. 3, pro ESMA nebo pro auditory a experty pověřené příslušnými orgány či ESMA. Tyto osoby nesmějí sdělit žádné osobě ani žádnému orgánu důvěrné informace, které se dozvědí při plnění svých povinností, s výjimkou souhrnné či celkové formy tak, aby nebylo možno určit totožnost jednotlivé ústřední protistrany, registru obchodních údajů nebo jiné osoby, aniž jsou dotčeny případy, na něž se vztahuje trestní či daňové právo nebo toto nařízení.
2. Byl-li však na ústřední protistranu vyhlášen konkurs nebo nařízena nucená likvidace, lze důvěrné informace, které se netýkají třetích osob, zveřejnit v občanském nebo obchodním soudním řízení, je-li to nutné k průběhu řízení.
3. Aniž jsou dotčeny případy upravené trestním nebo daňovým právem, mohou příslušné orgány, ESMA anebo subjekty nebo fyzické či právnické osoby jiné než příslušné orgány, které obdrží důvěrné informace podle tohoto nařízení, tyto informace použít - v případě příslušných orgánů - pouze k plnění svých povinností a výkonu svých funkcí v oblasti působnosti tohoto nařízení nebo - v případě jiných orgánů, subjektů nebo fyzických či právnických osob - pouze k účelu, ke kterému jim byly poskytnuty, anebo v správních nebo soudních řízeních, která s výkonem těchto funkcí konkrétně souvisejí. Pokud s tím ESMA, příslušný orgán nebo jiný orgán, subjekt nebo osoba sdělující informace souhlasí, může je orgán, který je obdržel, použít pro jiné nekomerční účely.
4. Veškeré důvěrné informace přijaté, vyměněné nebo předané podle tohoto nařízení podléhají služebnímu tajemství podle odstavců 1, 2 a 3. Tyto podmínky však nebrání ESMA, příslušným orgánům nebo příslušným centrálním bankám ve výměně nebo předávání důvěrných informací v souladu s tímto nařízením nebo jinými právními předpisy vztahujícími se na investiční podniky, úvěrové instituce, penzijní fondy, SKIPCP, správce alternativních investičních fondů, zprostředkovatele pojištění a zajištění, pojišťovny, regulované trhy nebo organizátory trhů či jiné subjekty se souhlasem příslušného orgánu nebo jiného orgánu, subjektu nebo fyzické či právnické osoby, které tyto informace poskytly.
5. Odstavce 1, 2 a 3 nebrání příslušným orgánům, aby si v souladu s vnitrostátním právem vyměňovaly nebo předávaly důvěrné informace, které neobdržely od příslušného orgánu jiného členského státu.
Článek 84
Výměna informací
1. Příslušné orgány, ESMA a další relevantní orgány si navzájem neprodleně poskytují informace vyžadované pro účely plnění svých povinností.
2. Příslušné orgány, ESMA, další relevantní orgány a jiné subjekty nebo fyzické a právnické osoby, které získají důvěrné informace při plnění svých povinností podle tohoto nařízení, tyto informace použijí pouze k plnění svých povinností.
3. Příslušné orgány sdělí informaci příslušným členům ESCB, pokud má tato informace význam pro plnění jejich povinností.
HLAVA IX
PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 85
Zprávy a přezkum
1. Do 17. srpna 2015 Komise přezkoumá toto nařízení a podá o něm souhrnnou zprávu. Komise tuto zprávu, spolu s případnými návrhy, předloží Evropskému parlamentu a Radě.
Komise zejména:
a)
posoudí ve spolupráci s členy ESCB potřebu opatření k usnadnění přístupu ústředních protistran k likviditním facilitám centrálních bank;
b)
posoudí ve spolupráci s ESMA a příslušnými odvětvovými orgány systémový význam obchodů nefinančních podniků s OTC deriváty, a zejména dopad tohoto nařízení na používání OTC derivátů nefinančními podniky;
c)
posoudí s ohledem na zkušenost s fungováním dohledového rámce pro ústřední protistrany, včetně účinnosti kolegií dohledu, jednotlivé mechanismy hlasování stanovené v čl. 19 odst. 3 a úlohu ESMA, především během procesu povolování ústředních protistran;
d)
posoudí ve spolupráci s ESMA a ESRB účinnost maržových požadavků s cílem omezit procykličnost a rovněž posoudí nutnost stanovit dodatečnou intervenční kapacitu v této oblasti;
e)
posoudí ve spolupráci s ESMA vývoj strategií ústředních protistran, pokud jde o požadavky na marži kolaterálu, požadavky na zajištění a to, jak jsou přizpůsobeny konkrétním činnostem a rizikovým profilům jejich uživatelů.
Posouzení uvedené v prvním pododstavci písm. a) zohlední veškeré výsledky probíhajících prací mezi centrálními bankami na unijní i mezinárodní úrovni. Při tomto posuzování se zohlední také zásada nezávislosti centrálních bank a jejich právo poskytovat na základě vlastního uvážení přístup k likviditním facilitám, jakož i možný nezamýšlený vliv na jednání ústředních protistran nebo fungování vnitřního trhu. Žádné případné návrhy nesmějí přímo ani nepřímo znevýhodňovat žádný členský stát nebo skupinu členských států jako místo poskytování clearingových služeb.
2. Do 17. srpna 2014 Komise po konzultaci s ESMA a EIOPA vypracuje zprávu, v níž posoudí pokrok a úsilí ústředních protistran při hledání technických řešení pro převod nehotovostního kolaterálu složkami penzijního systému jako variačních marží a nutnost přijmout jakákoli opatření k usnadnění takového řešení. Domnívá-li se Komise, že nebylo vyvinuto nezbytné úsilí o nalezení vhodných technických řešení a že se nemění negativní dopad derivátových smluv, jejichž clearing provádí ústřední protistrana, na důchodové dávky budoucích důchodců, je zmocněna přijmout akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 82 k prodloužení tříleté lhůty uvedené v čl. 89 odst. 1 jednou o dva roky a jednou o rok.
3. ESMA předloží Komisi zprávy:
a)
o uplatňování povinnosti clearingu podle hlavy II, a zejména o neexistenci povinnosti clearingu u OTC derivátových smluv uzavřených před vstupem tohoto nařízení v platnost;
b)
o uplatňování identifikačního postupu podle čl. 5 odst. 3;
c)
o uplatňování požadavků na oddělení stanovených v článku 39;
d)
o rozšíření působnosti dohod o interoperabilitě podle hlavy V na jiné obchody v kategoriích finančních nástrojů, než jsou převoditelné cenné papíry a nástroje peněžního trhu;
e)
o přístupu ústředních protistran k obchodním systémům, dopadech určitých postupů na konkurenceschopnost a dopadu na roztříštění likvidity;
f)
o potřebách ESMA v oblasti lidských a finančních zdrojů, které vyplývají z jeho převzetí pravomocí a povinností v souladu s tímto nařízením;
g)
o dopadu uplatňování dodatečných požadavků členskými státy podle čl. 14 odst. 5.
Tyto zprávy musí být Komisi předloženy do 30. září 2014 pro účely odstavce 1. Předloží se rovněž Evropskému parlamentu a Radě.
4. Komise ve spolupráci s členskými státy a ESMA a po žádosti o posouzení provedené ESRB zpracuje výroční zprávu, která posoudí případné systémové riziko a důsledky dohod o interoperabilitě pro náklady.
Zpráva se zaměří alespoň na počet a složitost těchto dohod a na adekvátnost systémů a modelů řízení rizik. Komise zprávu předkládá spolu s případnými návrhy Evropskému parlamentu a Radě.
ESRB poskytne Komisi své posouzení případných důsledků dohod o interoperabilitě z hlediska systémového rizika.
5. ESMA předloží každý rok Evropskému parlamentu, Radě a Komisi zprávu o sankcích uložených příslušnými orgány, včetně opatření v oblasti dohledu, pokut a penále.
Článek 86
Postup projednávání ve výboru
1. Komisi je nápomocen Evropský výbor pro cenné papíry, zřízený rozhodnutím Komise 2001/528/ES (33). Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.
Článek 87
Změna směrnice 98/26/ES
1. V čl. 9 odst. 1 směrnice 98/26/ES se doplňuje nový pododstavec, který zní:
„Pokud provozovatel systému poskytl zajištění provozovateli jiného systému v souvislosti s interoperabilním systémem, nejsou práva poskytujícího provozovatele systému na zajištění ovlivněna úpadkovým řízením proti přijímajícímu provozovateli systému.“
2. Členské státy do 17. srpna 2014 přijmou a zveřejní právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s odstavcem 1. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.
Tato opatření přijatá členskými státy musí obsahovat odkaz na směrnici 98/26/ES nebo musí být takový odkaz učiněn při jejich úředním vyhlášení. Způsoby odkazu si stanoví členské státy.
Článek 88
Internetové stránky
1. ESMA spravuje internetové stránky, které obsahují údaje o:
a)
smlouvách způsobilých k povinnosti clearingu podle článku 5;
b)
sankcích uložených za porušení článků 4, 5 a 7 až 11;
c)
ústředních protistranách, které mají povolení nabízet v Unii služby nebo činnosti a jež jsou usazeny v Unii, a o službách nebo činnostech, které jsou oprávněny poskytovat či vykonávat, včetně kategorií finančních nástrojů, na něž se jejich povolení vztahuje;
d)
sankcích uložených za porušení hlav IV a V;
e)
ústředních protistranách usazených ve třetí zemi, které mají povolení nabízet v Unii služby nebo činnosti, a o službách nebo činnostech, které jsou oprávněny poskytovat či vykonávat, včetně kategorií finančních nástrojů, na něž se jejich povolení vztahuje;
f)
registrech obchodních údajů, které mají povolení nabízet služby nebo činnosti v Unii;
g)
pokutách a penále uložených v souladu s články 65 a 66;
h)
veřejném rejstříku podle článku 6.
2. Pro účely odst. 1 písm. b), c) a d) spravují příslušné orgány internetové stránky, které jsou propojeny s internetovými stránkami ESMA.
3. Všechny internetové stránky uvedené v tomto článku musí být veřejně dostupné, být pravidelně aktualizovány a obsahovat informace ve srozumitelné podobě.
Článek 89
Přechodná ustanovení
1. Po dobu tří let od vstupu tohoto nařízení v platnost se povinnost clearingu stanovená v článku 4 nevztahuje na OTC derivátové smlouvy, které jsou objektivně měřitelné jako snižující investiční rizika přímo související s finanční solventností složek penzijního systému ve smyslu čl. 2 bodu 10. Přechodné období se vztahuje rovněž na subjekty zřízené pro účely poskytování náhrady členům složek penzijního systému v případě selhání.
Na OTC derivátové smlouvy, které tyto subjekty během uvedené doby uzavřou a které by jinak povinnosti clearingu podle článku 4 podléhaly, se vztahují požadavky stanovené v článku 11.
2. Pokud jde o složky penzijního systému uvedené v čl. 2 bodě 10 písm. c) a d), uděluje výjimku uvedenou v odstavci 1 tohoto článku relevantní příslušný orgán pro typy subjektů nebo typy složek. Po obdržení žádosti příslušný orgán vyrozumí ESMA a EIOPA. Do 30 kalendářních dnů od tohoto vyrozumění vydá ESMA po konzultaci s EIOPA stanovisko k tomu, zda typ subjektů nebo typ složek je v souladu s čl. 2 bodem 10 písm. c) nebo d) a zda jsou důvody k udělení výjimky kvůli potížím se splněním požadavků na variační marže oprávněné. Příslušný orgán výjimku udělí pouze tehdy, pokud je zcela přesvědčen, že typ subjektu nebo typ složky je v souladu s čl. 2 bodem 10 písm. c) nebo d) a že mají potíže se splněním požadavků na variační marže. Příslušný orgán přijme rozhodnutí do deseti pracovních dnů od obdržení stanoviska ESMA a toto stanovisko náležitě zohlední. Nesouhlasí-li příslušný orgán se stanoviskem ESMA, své rozhodnutí řádně odůvodní a všechny podstatné odchylky od něj vysvětlí.
ESMA na svých internetových stránkách zveřejní seznam typů subjektů a typů složek ve smyslu čl. 2 bodu 10 písm. c) a d), jimž byla udělena výjimka v souladu s prvním pododstavcem. Aby ještě více posílil jednotnost výsledků dohledu, provádí ESMA každý rok v souladu s článkem 30 nařízení (EU) č. 1095/2010 srovnávací hodnocení subjektů uvedených na seznamu.
3. Ústřední protistrana, které bylo v jejím členském státě usazení povoleno poskytovat clearingové služby v souladu s jeho vnitrostátním právem předtím, než Komise přijme všechny regulační technické normy podle článků 4, 5, 8 až 11, 16, 18, 25, 26, 29, 34, 41, 42, 44, 45, 46, 47, 49, 56 a 81, požádá o povolení podle článku 14 pro účely tohoto nařízení do šesti měsíců ode dne vstupu v platnost všech regulačních technických norem podle článků 16, 25, 26, 29, 34, 41, 42, 44, 45, 47 a 49.
Ústřední protistrana usazená v třetí zemi, která byla uznána jako způsobilá k poskytování clearingových služeb v některém členském státě v souladu s jeho vnitrostátním právem předtím, než Komise přijme všechny regulační technické normy podle článků 16, 26, 29, 34, 41, 42, 44, 45, 47 a 49, požádá o uznání podle článku 25 pro účely tohoto nařízení do šesti měsíců ode dne vstupu v platnost všech regulačních technických norem podle článků 16, 26, 29, 34, 41, 42, 44, 45, 47 a 49.
4. Dokud o povolení či uznání ústřední protistrany není rozhodnuto podle tohoto nařízení, uplatňují se nadále příslušná vnitrostátní pravidla pro povolování a uznávání ústředních protistran a nad ústřední protistranou vykonává nadále dohled příslušný orgán členského státu, v němž je usazena nebo uznána.
5. Pokud příslušný orgán povolil ústřední protistraně provádět clearing určité kategorie derivátů v souladu s vnitrostátním právem jeho členského státu předtím, než Komise přijme všechny regulační technické normy podle článků 16, 26, 29, 34, 41, 42, 45, 47 a 49, uvědomí o tomto povolení ESMA do jednoho měsíce ode dne vstupu regulačních technických norem podle čl. 5 odst. 1 v platnost.
Pokud příslušný orgán uznal ústřední protistranu usazenou v třetí zemi jako způsobilou k poskytování clearingových služeb v souladu s vnitrostátním právem jeho členského státu předtím, než Komise přijme všechny regulační technické normy podle článků 16, 26, 29, 34, 41, 42, 45, 47 a 49, uvědomí o tomto uznání ESMA do jednoho měsíce ode dne vstupu regulačních technických norem podle čl. 5 odst. 1 v platnost.
6. Registr obchodních údajů, který byl ve svém členském státě usazení povolen či registrován ke shromažďování a uchovávání záznamů o derivátech v souladu s jeho vnitrostátním právem předtím, než Komise přijme všechny regulační a prováděcí technické normy podle článků 9, 56 a 81, požádá o registraci podle článku 55 do šesti měsíců ode dne vstupu v platnost těchto regulačních a prováděcích technických norem.
Registr obchodních údajů usazený v třetí zemi, který v některém členském státě získal povolení shromažďovat a uchovávat záznamy o derivátech v souladu s jeho vnitrostátním právem předtím, než Komise přijme všechny regulační a prováděcí technické normy podle článků 9, 56 a 81, požádá o uznání podle článku 77 do šesti měsíců ode dne vstupu v platnost těchto regulačních a prováděcích technických norem.
7. Dokud o registraci či uznání registru obchodních údajů není rozhodnuto podle tohoto nařízení, uplatňují se nadále příslušná vnitrostátní pravidla pro povolování, registraci a uznávání registrů obchodních údajů a nad registrem obchodních údajů vykonává nadále dohled příslušný orgán členského státu, v němž je usazen nebo uznán.
8. Registr obchodních údajů, který byl ve svém členském státě usazení povolen či registrován ke shromažďování a uchovávání záznamů o derivátech v souladu s jeho vnitrostátním právem předtím, než Komise přijme regulační a prováděcí technické normy podle článků 56 a 81, může být využíván k plnění oznamovací povinnosti podle článku 9, dokud není o jeho registraci rozhodnuto podle tohoto nařízení.
Registr obchodních údajů usazený v třetí zemi, který získal povolení shromažďovat a uchovávat záznamy o derivátech v souladu s vnitrostátním právem některého členského státu předtím, než Komise přijme všechny regulační a prováděcí technické normy podle článků 56 a 81, může být využíván k plnění oznamovací povinnosti podle článku 9, dokud není o jeho uznání rozhodnuto podle tohoto nařízení.
9. Aniž je dotčen čl. 81 odst. 3 písm. f), neexistuje-li mezi určitou třetí zemí a Unií mezinárodní dohoda podle článku 75, může registr obchodních údajů poskytovat potřebné údaje relevantním orgánům této třetí země do 17. srpna 2013, pokud to oznámí ESMA.
Článek 90
Zaměstnanci a zdroje ESMA
Do 31. prosince 2012 posoudí ESMA své potřeby v oblasti lidských a finančních zdrojů, které vyplývají z jeho převzetí pravomocí a povinností v souladu s tímto nařízením, a předloží o tom zprávu Evropskému parlamentu, Radě a Komisi.
Článek 91
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 4. července 2012.