KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) Nr. 874/2012
af 12. juli 2012
om udbygning af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/30/EU for så vidt angår energimærkning af elektriske lyskilder og lysarmaturer
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/30/EU af 19. maj 2010 om angivelse af energirelaterede produkters energi- og ressourceforbrug ved hjælp af mærkning og standardiserede vareoplysninger (1), særlig artikel 10, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved direktiv 2010/30/EU pålægges Kommissionen at vedtage delegerede retsakter for så vidt angår mærkning af energirelaterede produkter med et betydeligt energibesparelsespotentiale og en stor spredning i præstationsniveauer på trods af ækvivalente funktionelle egenskaber.
(2)
I forvejen var der fastsat bestemmelser om energimærkning af husholdningslamper i Kommissionens direktiv 98/11/EF (2).
(3)
Elektriske lyskilder tegner sig for en væsentlig del af EU's samlede elforbrug. Oven i de forbedringer af energieffektiviteten, der allerede er opnået, er der stadig store muligheder for at nedbringe energiforbruget i elektriske lyskilder.
(4)
Direktiv 98/11/EF bør ophæves, og der bør ved denne forordning fastsættes nye bestemmelser, som sikrer, at energimærket giver leverandørerne et dynamisk incitament til yderligere at forbedre elektriske lyskilders energieffektivitet, og som fremskynder markedets omstilling til energieffektiv teknologi. Anvendelsesområdet for direktiv 98/11/EF omfatter kun visse teknologier inden for kategorien lyskilder i boliger. For at udnytte mærkningen til at forbedre energieffektiviteten af andre lyskildeteknologier, herunder inden for erhvervsmæssig belysning, bør denne forordning også omfatte retningsbestemte lyskilder, lyskilder med ekstra lav spænding, lysdioder og lyskilder, der mest bruges til erhvervsmæssig belysning, som f.eks. højtryksdamplamper.
(5)
Lysarmaturer sælges ofte med indbyggede eller medfølgende lyskilder. Denne forordning bør sikre, at forbrugerne informeres om armaturets forenelighed med energibesparende lyskilder og om, hvor energieffektive de lyskilder, der følger med armaturet, er. Samtidig bør denne forordning ikke bebyrde producenter og forhandlere af armaturer med uforholdsmæssigt megen administration og heller ikke diskriminere mellem armaturer, hvad angår pligten til at oplyse forbrugerne om energieffektivitet.
(6)
Oplysningerne på energimærket bør fremkomme ved pålidelige, nøjagtige og reproducerbare måleprocedurer under anvendelse af de nyeste, almindeligt anerkendte målemetoder, herunder harmoniserede standarder fra de europæiske standardiseringsorganer, når sådanne er vedtaget, jf. bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF (3).
(7)
Denne forordning bør fastsætte ensartede krav til udformning og indhold af energimærket for elektriske lyskilder og lysarmaturer.
(8)
Derudover bør den fastsætte krav til den tekniske dokumentation for elektriske lyskilder og lysarmaturer og til databladet for elektriske lyskilder,
(9)
Endelig bør den indeholde krav til, hvilke oplysninger der skal gives ved enhver form for fjernsalg af elektriske lyskilder og lysarmaturer samt i reklamer og teknisk salgsmateriale.
(10)
Forordningen bør indeholde en bestemmelse om fornyet gennemgang af forskrifterne i lyset af den teknologiske udvikling.
(11)
For at lette overgangen fra direktiv 98/11/EF til denne forordning bør lyskilder til boliger, der er energimærket efter reglerne i denne forordning, anses for at opfylde kravene i direktiv 98/11/EF.
(12)
Direktiv 98/11/EF bør derfor ophæves -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1. Denne forordning stiller krav til mærkningen af elektriske lyskilder og til, hvilke supplerende produktoplysninger der skal leveres om elektriske lyskilder som f.eks.:
a)
glødetrådslyskilder
b)
lysstofrør
c)
højtryksdamplamper
d)
diodelyskilder og lysdiodemoduler.
Forordningen stiller også krav til mærkning af lysarmaturer, der er konstrueret til at fungere med sådanne lyskilder og sælges til slutbrugere, også når armaturerne er indbygget i andre produkter (f.eks. møbler), hvis primære anvendelsesformål ikke kræver energitilførsel.
2. Forordningen finder ikke anvendelse på følgende produkter:
a)
Lyskilder og lysdiodemoduler, hvis lysstrøm er mindre end 30 lumen.
b)
Lyskilder og lysdiodemoduler, der sælges til drift med batterier.
c)
Lyskilder og lysdiodemoduler, der sælges til anvendelser, hvor deres primære formål er et andet end belysning, f.eks.:
i)
udsendelse af lys som agens i kemiske eller biologiske processer (f.eks. polymerisering, fotodynamisk terapi, havebrug, pasning af husdyr, insektmidler)
ii)
optagelse og projektion af billeder (f.eks. blitzlamper, fotokopimaskiner og videoprojektorer)
iii)
opvarmning (f.eks. infrarøde lyskilder)
iv)
signalgivning (f.eks. landingsbanelys).
Disse lyskilder og lysdiodemoduler er ikke undtaget fra forordningen, når de sælges med henblik på belysning.
d)
Lyskilder og lysdiodemoduler, der sælges som en del af et lysarmatur, som det ikke er meningen, at slutbrugeren skal tage dem ud af; de er dog ikke undtaget fra forordningen, når de særskilt udbydes til salg, leje eller leje med køberet eller udstilles for slutbrugeren, f.eks. som reservedele.
e)
Lyskilder og lysdiodemoduler, der sælges som en del af et produkt, hvis primære formål ikke er belysning. Hvis de derimod særskilt udbydes til salg, leje eller leje med køberet eller udstilles, f.eks. som reservedele, er de omfattet af denne forordning.
f)
Lyskilder og lysdiodemoduler, som ikke opfylder de krav, der bliver gældende i 2013 og 2014 i henhold til forordninger om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF (4).
g)
Lysarmaturer, der er konstrueret til udelukkende at fungere med de lyskilder og lysdiodemoduler, der er anført i litra a) til c).
Artikel 2
Definitioner
Ud over definitionerne i artikel 2 i direktiv 2010/30/EU finder følgende definitioner anvendelse i denne forordning:
1) »lysgiver«: En flade eller et objekt, der er konstrueret til at udsende hovedsagelig synlig optisk stråling frembragt ved omsætning af energi. Med udtrykket »synlig« henvises der til en bølgelængde på 380-780 nm.
2) »belysning«: Udsendelse af lys på en sådan måde, at det rammer et sted, genstande eller deres omgivelser, hvorved de bliver synlige for mennesker.
3) »accentuerende belysning«: En type belysning, hvor lyset målrettes, så det fremhæver et objekt eller en del af et område.
4) »lyskilde«: En enhed, hvis præstationer kan vurderes særskilt, og som består af en eller flere lysgivere. Den kan desuden indeholde komponenter, der er nødvendige til tænding, strømforsyning eller stabil drift af enheden, eller til fordeling, filtrering eller omdannelse af den optiske stråling, hvis disse komponenter ikke kan fjernes uden blivende beskadigelse af enheden.
5) »sokkel«: Den del af en lyskilde, som forbinder den til strømkilden via en fatning eller en tilslutning, og som også kan tjene til at fastholde lyskilden i fatningen.
6) »fatning«: En anordning, som fastholder lyskilden, oftest ved at soklen indsættes i den, i hvilket tilfælde den også tjener til at slutte lyskilden til strømkilden.
7) »retningsbestemt lyskilde«: En lyskilde, som afgiver mindst 80 % af sit lys inden for en rumvinkel på π sr (hvilket svarer til en kegle med topvinkel 120°).
8) »ikke-retningsbestemt lyskilde«: En lyskilde, som ikke er en retningsbestemt lyskilde.
9) »glødetrådslyskilde«: En lyskilde, hvori lys frembringes, ved at en trådlignende leder ophedes til glødepunktet af en elektrisk strøm. Lyskilden kan indeholde gasser, der påvirker glødeprocessen.
10) »glødepære«: En glødetrådslyskilde, hvori glødetråden er omsluttet af en lufttom glaskolbe eller af en glaskolbe med en inaktiv gas.
11) »halogenpære«: En glødetrådslyskilde, hvor glødetråden består af wolfram og er omsluttet af gas, der indeholder halogener eller halogenforbindelser. Halogenpærer kan have indbygget strømforsyning.
12) »udladningslampe«: En lyskilde, hvor lyset direkte eller indirekte produceres ved en elektrisk udladning i en gas, en metaldamp eller en blanding af flere gasser og dampe.
13) »lysstofrør«: En kviksølv-lavtryksudladningslampe, hvor det meste af lyset udsendes af et eller flere lag lysstof, som rammes af den ultraviolette stråling fra udladningen. Lysstofrør kan leveres med indbygget forkobling.
14) »lysstofrør uden indbygget forkobling«: Et lysstofrør med enkelt eller dobbelt sokkel uden indbygget forkobling.
15) »højtryksdamplampe«: En elektrisk udladningslampe, hvor lysbuen stabiliseres af vægtemperaturen, og hvor energistrømmen mod og gennem udladningsrørets væg overstiger 3 watt pr. kvadratcentimeter.
16) »lysdiode« eller »LED«: En lysgiver bestående af en halvlederanordning med en p-n-overgang. P-n-overgangen udsender optisk stråling, når den exciteres af en elektrisk strøm.
17) »lysdiodehus«: En sammenbygning med én eller flere lysdioder. Den kan have et optisk element og termiske, mekaniske og elektriske grænseflader.
18) »lysdiodemodul«: En sammenbygning, uden sokkel, af ét eller flere lysdiodehuse på et trykt kredsløb. Den kan have elektriske, optiske, mekaniske og termiske komponenter, grænseflader og en styreanordning.
19) »diodelyskilde«: En lyskilde, der omfatter et eller flere lysdiodemoduler. Lyskilden kan være forsynet med sokkel.
20) »styreanordning«: En anordning mellem lysnettilslutningen og en eller flere lyskilder; den varetager en funktion, der vedrører lyskildens drift, idet den f.eks. transformerer forsyningsspændingen, begrænser strømstyrken til den for lyskilden eller lyskilderne krævede størrelse, leverer startspænding og strøm til forvarmning, forhindrer koldstart, korrigerer effektfaktoren eller mindsker radiointerferens. Anordningen kan være udformet sådan, at den skal forbindes med andre styreanordninger, for at disse funktioner skal kunne varetages. Begrebet »styreanordning« omfatter ikke:
reguleringsudstyr
strømforsyningsudstyr, der omsætter netspændingen til en anden forsyningsspænding, og som er konstrueret til i den samme installation at forsyne både belysningsprodukter og produkter, hvis primære formål ikke er belysning.
21) »reguleringsudstyr«: Elektrisk eller mekanisk udstyr til regulering eller overvågning af lyskildens lysstrøm på anden måde end ved effektkonvertering for lyskilden, f.eks. timere, bevægelsessensorer, lyssensorer og anordninger til dagslysstyring. Desuden regnes også fasestyringslysdæmpere for reguleringsudstyr.
22) »ekstern styreanordning«: Ikke-indbygget styreanordning, der er konstrueret til installation uden for en lyskildes eller et lysarmaturs indeslutning, eller som kan fjernes fra indeslutningen uden blivende beskadigelse af lyskilden eller lysarmaturet.
23) »forkobling«: En styreanordning indsat mellem strømkilden og en eller flere udladningslamper, som hovedsageligt har til formål at begrænse strømstyrken til den krævede værdi ved hjælp af induktans, kapacitans eller en kombination heraf.
24) »styreanordning til halogenpære«: En styreanordning, som transformerer netspænding til ekstra lav spænding til halogenpærer.
25) »kompaktlysrør«: Et lysstofrør, der indeholder alle nødvendige komponenter til tænding og stabil drift af lyskilden.
26) »lysarmatur«: Udstyr, som fordeler, filtrerer eller omdanner lys fra en eller flere lyskilder, og som indeholder alle de nødvendige elementer til at støtte, fastgøre og beskytte lyskilderne og om nødvendigt hjælpeapparatur med tilhørende anordninger til at forbinde dem til strømforsyningen.
27) »salgssted«: Et fysisk sted, hvor produktet udstilles eller udbydes til salg, leje eller leje med køberet.
28) »slutbruger«: En fysisk person, der køber eller forventes at købe en lyskilde eller et lysarmatur til formål uden forbindelse med dennes professionelle aktivitet inden for handel, håndværk, industri eller liberale erhverv.
29) »endelig ejer«: Den person eller enhed, der ejer et produkt i brugsfasen af produktets livscyklus, eller enhver person eller enhed, som handler på vegne af en sådan person eller enhed.
Artikel 3
Leverandørernes ansvarsområder
1. Leverandører af elektriske lyskilder, der bringes i omsætning som enkeltprodukter, skal sørge for, at følgende krav opfyldes:
a)
Der skal stilles et datablad som foreskrevet i bilag II til rådighed.
b)
Den tekniske dokumentation som foreskrevet i bilag III skal efter anmodning stilles til rådighed for medlemsstaternes myndigheder og for Kommissionen.
c)
Energieffektivitetsklassen skal fremgå af enhver reklame, ethvert formelt pristilbud eller tilbud i en udbudsprocedure, som indeholder oplysninger om energi eller pris for en bestemt lyskilde.
d)
Energieffektivitetsklassen skal fremgå af alle former for teknisk salgsmateriale for en bestemt lyskilde, der indeholder oplysninger om dens specifikke tekniske parametre.
e)
Hvis det er meningen, at lyskilden skal afsættes via et salgssted, skal et energimærke i det format og med de oplysninger, der er fastsat i bilag I.1, anbringes eller trykkes på eller fastgøres til ydersiden af hver enkelt emballage, og uden for energimærket skal emballagen vise lyskildens nominelle effekt.
2. Leverandører af lysarmaturer, der forudsættes afsat til slutbrugere, skal sørge for, at følgende krav opfyldes:
a)
Den tekniske dokumentation som foreskrevet i bilag III skal efter anmodning stilles til rådighed for medlemsstaternes myndigheder og for Kommissionen.
b)
Energimærkets oplysninger som foreskrevet i bilag I.2 skal fremgå:
i)
af enhver reklame, ethvert pristilbud eller tilbud i en udbudsprocedure, som indeholder oplysninger om energi eller pris for et bestemt armatur
ii)
af alt teknisk salgsmateriale om en bestemt lyskilde, hvori dennes specifikke tekniske parametre beskrives.
I disse tilfælde er det tilladt at fremlægge oplysningerne i andre former end fastsat i bilag I.2, f.eks. som ren tekst.
c)
Hvis det er meningen, at armaturet skal afsættes via et salgssted, skal et energimærke i det format og med de oplysninger, der er foreskrevet i bilag I, leveres gratis til forhandlerne i elektronisk form eller på papir. Vælger leverandøren udelukkende at levere energimærker på forhandlernes anmodning, skal de leveres omgående, når anmodningen modtages.
d)
Hvis armaturet bringes i omsætning i en emballage til slutbrugerne, der også indeholder elektriske lyskilder, som slutbrugeren kan udskifte i armaturet, skal lyskildernes originalemballage leveres med i armaturemballagen. Alternativt kan de oplysninger, som er anført på lyskildens originalemballage, og som skal leveres i henhold til denne forordning og Kommissionens forordninger om krav til miljøvenligt design i medfør af direktiv 2009/125/EF, gengives i en anden form på armaturemballagens yder- eller inderside.
Når leverandører af lysarmaturer, der forudsættes afsat via et salgssted, leverer de oplysninger, der forlanges i denne forordning, anses de for at have opfyldt deres pligt som distributører hvad angår de krav til produktoplysninger om lyskilder, der er fastsat i Kommissionens forordninger om krav til miljøvenligt design af lyskilder i medfør af direktiv 2009/125/EF.
Artikel 4
Forhandlernes ansvarsområder
1. Forhandlere af elektriske lyskilder skal sørge for, at følgende krav opfyldes:
a)
Hver model, der udbydes til salg, leje eller leje med køberet i situationer, hvor den endelige ejer må formodes ikke at få lejlighed til at se produktet udstillet, skal være ledsaget af de oplysninger, som leverandøren skal give i henhold til bilag IV.
b)
Energieffektivitetsklassen skal fremgå af enhver reklame, ethvert formelt pristilbud eller tilbud i en udbudsprocedure, som indeholder oplysninger om energi eller pris for en bestemt model.
c)
Energieffektivitetsklassen skal fremgå af alle former for teknisk salgsmateriale for en bestemt model, der indeholder oplysninger om modellens specifikke tekniske parametre.
2. Forhandlere af lysarmaturer, der afsættes til slutbrugere, skal sørge for, at følgende krav opfyldes:
a)
Energimærkets oplysninger som foreskrevet i bilag I.2 skal fremgå:
i)
af enhver reklame, ethvert pristilbud eller tilbud i en udbudsprocedure, som indeholder oplysninger om energi eller pris for et bestemt armatur
ii)
af alt teknisk salgsmateriale om en bestemt lysarmatur, hvori dennes specifikke tekniske parametre beskrives.
I disse tilfælde er det tilladt at fremlægge oplysningerne i andre former end fastsat i bilag I.2, f.eks. som ren tekst.
b)
Alle modeller, der udstilles på et salgssted, skal være ledsaget af energimærket som foreskrevet i bilag I.2. Energimærket skal vises på en af følgende måder eller dem begge:
i)
tæt på det udstillede lysarmatur på en klart synlig måde og således, at det tydeligt fremgår, at energimærket hører til den pågældende model, uden at det skal være nødvendigt at læse mærkenavn og modelnummer på energimærket
ii)
som en klart identificerbar ledsageoplysning til de mest iøjnefaldende oplysninger (f.eks. om pris eller teknik) for det udstillede armatur på salgsstedet.
c)
Hvis lysarmaturet sælges i en emballage til slutbrugerne, der også indeholder elektriske lyskilder, som slutbrugeren kan udskifte i armaturet, skal lyskildernes originalemballage leveres med i armaturemballagen. Alternativt kan de oplysninger, som er anført på lyskildens originalemballage, og som skal leveres i henhold til denne forordning og Kommissionens forordninger om krav til miljøvenligt design i medfør af direktiv 2009/125/EF, gengives i en anden form på armaturemballagens yder- eller inderside.
Artikel 5
Målemetoder
De i artikel 3 og 4 omhandlede oplysninger skal være fremkommet ved pålidelige, nøjagtige og reproducerbare måleprocedurer under anvendelse af de nyeste, almindeligt anerkendte målemetoder, jf. bilag V.
Artikel 6
Verifikationsprocedure i forbindelse med markedstilsyn
Medlemsstaterne vurderer overensstemmelsen med oplysningerne om energieffektivitetsklasse og energiforbrug efter proceduren i bilag V.
Artikel 7
Revision
Kommissionen tager denne forordning op til revision i lyset af den tekniske udvikling, senest tre år efter at den er trådt i kraft. I denne forbindelse vurderes navnlig verifikationstolerancerne i bilag V.
Artikel 8
Ophævelse
Direktiv 98/11/EF ophæves med virkning fra den 1. september 2013.
Henvisninger til direktiv 98/11/EF skal forstås som henvisninger til denne forordning. Henvisninger til direktiv 98/11/EF, bilag IV, skal forstås som henvisninger til denne forordnings bilag VI.
Artikel 9
Overgangsbestemmelser
1. Artikel 3, stk. 2, og artikel 4, stk. 2, finder først anvendelse på lysarmaturer fra den 1. marts 2014.
2. Artikel 3, stk.1, litra c) og d), og artikel 4, stk. 1, litra a), b) og c), finder ikke anvendelse på trykte reklamer og trykt teknisk salgsmateriale, der er offentliggjort inden den 1. marts 2014.
3. Lyskilder som omhandlet i direktiv 98/11/EF, artikel 1, stk. 1 og 2, der er bragt i omsætning før den 1. september 2013, skal opfylde bestemmelserne i direktiv 98/11/EF.
4. Lyskilder som omhandlet i direktiv 98/11/EF, artikel 1, stk. 1 og 2, der opfylder bestemmelserne i denne forordning og bringes i omsætning eller udbydes til salg, leje eller leje med køberet inden den 1. september 2013, anses for at opfylde kravene i direktiv 98/11/EF.
Artikel 10
Ikrafttræden og anvendelse
1. Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
2. Den finder anvendelse fra den 1. september 2013, jf. dog artikel 9.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2012.
NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) č. 874/2012
ze dne 12. července 2012,
kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU, pokud jde o uvádění spotřeby energie na energetických štítcích elektrických světelných zdrojů a svítidel
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU ze dne 19. května 2010 o uvádění spotřeby energie a jiných zdrojů na energetických štítcích výrobků spojených se spotřebou energie a v normalizovaných informacích o výrobku (1), a zejména na článek 10 uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle směrnice 2010/30/EU je Komise povinna přijmout akty v přenesené pravomoci týkající se uvádění spotřeby energie na energetických štítcích výrobků spojených se spotřebou energie, které disponují významným potenciálem, co se úspor energie týče, a u nichž se při srovnatelné funkčnosti vyskytují velké rozdíly v úrovni výkonu.
(2)
Opatření pro uvádění spotřeby energie na energetických štítcích světelných zdrojů pro domácnost byla zavedena směrnicí Komise 98/11/ES (2).
(3)
Na elektřinu spotřebovanou elektrickými světelnými zdroji připadá významný podíl celkové poptávky po elektřině v Unii. Existuje značný prostor pro další snižování spotřeby energie u elektrických světelných zdrojů nad rámec zvýšení energetické účinnosti, kterého již bylo dosaženo.
(4)
Směrnice 98/11/ES by měla být zrušena a tímto nařízením by měla být přijata nová ustanovení, aby bylo zajištěno, že energetický štítek bude pro dodavatele vytvářet dynamické pobídky, aby dále zvyšovali energetickou účinnost elektrických světelných zdrojů a urychlili posun trhu směrem k energeticky účinným technologiím. Oblast působnosti směrnice 98/11/ES je omezena na některé technologie v kategorii světelných zdrojů pro domácnost. Aby bylo možné používat štítek ke zlepšení energetické účinnosti jiných světelných technologií včetně profesionálního osvětlení, mělo by toto nařízení zahrnovat rovněž směrové světelné zdroje, světelné zdroje s velmi nízkým napětím, elektroluminiscenční diody a světelné zdroje užívané převážně jako profesionální osvětlení, jako jsou například vysoce intenzivní výbojky.
(5)
Svítidla se často prodávají se zabudovanými nebo přiloženými světelnými zdroji. Toto nařízení by mělo zajistit informovanost spotřebitelů o slučitelnosti svítidla s energeticky úspornými světelnými zdroji a o energetické účinnosti světelných zdrojů, které jsou součástí svítidla. Toto nařízení by současně nemělo představovat neúměrnou administrativní zátěž výrobců a prodejců svítidel, ani činit rozdíly mezi svítidly z hlediska povinnosti poskytovat spotřebitelům informace o energetické účinnosti.
(6)
Informace uvedené na energetickém štítku by měly být získány pomocí spolehlivých, přesných a opakovatelných postupů měření, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření včetně harmonizovaných norem přijatých evropskými normalizačními orgány vyjmenovanými v příloze I směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES (3), jsou-li k dispozici.
(7)
Toto nařízení by mělo stanovit jednotné provedení a obsah energetických štítků elektrických světelných zdrojů a svítidel.
(8)
Kromě toho by toto nařízení mělo stanovit požadavky na technickou dokumentaci elektrických světelných zdrojů a svítidel a na informační list elektrických světelných zdrojů.
(9)
Dále by toto nařízení mělo stanovit požadavky na informace, které mají být poskytovány při jakékoli formě prodeje elektrických světelných zdrojů a svítidel na dálku, v reklamách a propagačních materiálech technického charakteru.
(10)
Je vhodné stanovit přezkum ustanovení tohoto nařízení s ohledem na technický pokrok.
(11)
V zájmu usnadnění přechodu od směrnice 98/11/ES k tomuto nařízení by se u světelných zdrojů pro domácnost označených energetickými štítky v souladu s tímto nařízením mělo mít za to, že jsou v souladu se směrnicí 98/11/ES.
(12)
Směrnice 98/11/ES by proto měla být zrušena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
1. Toto nařízení stanoví požadavky na označování a poskytování doplňujících informací o elektrických světelných zdrojích, jako jsou například
a)
světelné zdroje se žhavicím vláknem;
b)
zářivky;
c)
vysoce intenzivní výbojky;
d)
světelné zdroje LED a moduly LED.
Toto nařízení také stanoví požadavky na označování svítidel určených k provozu těchto světelných zdrojů a prodávaných koncovým spotřebitelům, i v případě, že jsou zabudována do jiných výrobků, které nejsou pro plnění svého primárního účelu při používání závislé na přívodu energie (například nábytek).
2. Z působnosti tohoto nařízení jsou vyňaty tyto výrobky:
a)
světelné zdroje a moduly LED se světelným tokem nižším než 30 lumenů;
b)
světelné zdroje a moduly LED uváděné na trh pro provoz s napájením z baterií;
c)
světelné zdroje a moduly LED uváděné na trh pro použití, kde jejich prvotním účelem není osvětlení, například:
i)
vydávání světla jako činitel v chemických nebo biologických procesech (jako je polymerace, fotodynamická terapie, zahradnictví, chov domácích zvířat, přípravky proti hmyzu),
ii)
zachycování a promítání obrazu (bleskové světlo u fotoaparátů, kopírovací stroje, videoprojektory),
iii)
topení (infračervené světelné zdroje),
iv)
signalizace (světlené zdroje na letištní dráze).
Tyto světelné zdroje a moduly LED nejsou předmětem výjimky, pokud jsou uváděny na trh za účelem osvětlení.
d)
světlené zdroje a moduly LED uváděné na trh jako součásti svítidel a které nejsou určené k tomu, aby je konečný uživatel odstranil, pokud nejsou nabízeny k prodeji, k pronájmu nebo ke koupi na splátky nebo vystaveny samostatně pro konečného uživatele, např. jako náhradní díly;
e)
světelné zdroje a moduly LED uváděné na trh jako součást výrobku, jehož prvotním určením není osvětlení. Pokud jsou však světelné zdroje nabízeny k prodeji, k pronájmu, ke koupi na splátky nebo vystaveny samostatně, např. jako náhradní díly, musí být do oblasti působnosti tohoto nařízení zahrnuty;
f)
světelné zdroje a moduly LED, které nesplňují požadavky, jež vstoupí v platnost v roce 2013 a 2014 podle nařízení provádějících směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (4);
g)
svítidla, která jsou navržena výlučně k provozu se světelnými zdroji a moduly LED uvedenými v bodech a) až c).
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se vedle definic uvedených v článku 2 směrnice 2010/30/EU použijí tyto definice:
1.
„zdrojem světla“ se rozumí plocha nebo objekt určený k vyzařování hlavně viditelného optického záření vzniklého v důsledku přeměny energie. Pojem „viditelné“ odkazuje na vlnovou délku 380-780 nm;
2.
„osvětlením“ se rozumí použití světla v prostoru, na předměty nebo jejich okolí tak, aby byly pro člověka viditelné;
3.
„zvýrazňujícím osvětlením“ se rozumí způsob osvětlení, kdy je světlo namířeno tak, aby nasvítilo určitý předmět nebo část prostoru;
4.
„světelným zdrojem“ se rozumí výrobek, jehož výkon může být posuzován samostatně a který sestává z jednoho nebo více zdrojů světla. Může obsahovat další součásti nezbytné pro nastartování, napájení nebo stabilní provoz tohoto výrobku nebo pro distribuci, filtrování nebo přeměnu optického záření v případě, že tyto součásti není možné odebrat bez trvalého poškození výrobku;
5.
„paticí světelného zdroje“ se rozumí součást světelného zdroje, která poskytuje připojení ke zdroji elektrické energie pomocí objímky či svorky a může rovněž sloužit k udržení světelného zdroje v objímce;
6.
„objímkou světelného zdroje“ či „objímkou“ se rozumí zařízení, které drží světelný zdroj v určité poloze, obvykle tak, že se do něj zasune patice; v takovém případě slouží i jako prostředek připojení světelného zdroje k napájecímu zdroji;
7.
„směrovým světelným zdrojem“ se rozumí světelný zdroj s alespoň 80 % světelného výkonu v rozmezí prostorového úhlu π sr (odpovídá kuželu s úhlem 120°);
8.
„nesměrovým světelným zdrojem“ se rozumí světelný zdroj, který není směrovým světelným zdrojem;
9.
„světelným zdrojem se žhavicím vláknem“ se rozumí světelný zdroj, v němž světlo vzniká zahřátím vodiče ve formě vlákna na teplotu žhnutí v důsledku průchodu elektrického proudu. Tento světelný zdroj může obsahovat plyny ovlivňující proces žhnutí;
10.
„žárovkou“ se rozumí světelný zdroj se žhavicím vláknem, v němž vlákno funguje v baňce s vakuem nebo je obklopeno inertním plynem;
11.
„halogenovou žárovkou“ se rozumí světelný zdroj se žhavicím vláknem, jehož vlákno je vyrobeno z wolframu a je obklopeno plynem obsahujícím halogeny nebo halogenové sloučeniny. Může se dodávat s integrovaným napájecím zdrojem;
12.
„výbojkou“ se rozumí světelný zdroj, v němž se přímo či nepřímo vytváří světlo elektrickým výbojem v plynu, páře kovu či směsi několika plynů nebo par;
13.
„zářivkou“ se rozumí rtuťová nízkotlaká výbojka, v níž většinu světla vyzařuje jedna nebo více vrstev luminoforů excitovaných ultrafialovým zářením při výboji. Zářivky se mohou dodávat s integrovaným předřadníkem;
14.
„zářivkou bez integrovaného předřadníku“ se rozumí jednopaticová či dvoupaticová zářivka bez integrovaného předřadníku;
15.
„vysoce intenzivní výbojkou“ se rozumí elektrická výbojka, v níž je elektrický oblouk vytvářející světlo stabilizován teplotou stěn a zatěžuje stěny trubice více než 3 watty na centimetr čtvereční;
16.
„elektroluminiscenční diodou“ nebo „diodou LED“ se rozumí zdroj světla skládající se ze zařízení v pevné fázi sestávajícího z přechodu PN. Přechod PN při excitaci elektrickým proudem vydává optické záření;
17.
„balíčkem LED“ se rozumí soustava jedné nebo více diod LED. Soustava může obsahovat optický prvek a tepelná, mechanická a elektrická rozhraní;
18.
„modulem LED“ se rozumí soustava, která není vybavena paticí a která obsahuje jeden nebo více balíčků LED na desce s tištěnými obvody. Soustava může obsahovat elektrické, optické, mechanické a tepelné prvky, rozhraní a ovladač;
19.
„světelným zdrojem LED“ se rozumí světelný zdroj obsahující jeden nebo více modulů LED. Světelný zdroj může být vybaven paticí;
20.
„ovladačem světelného zdroje“ se rozumí zařízení umístěné mezi zdrojem elektrické energie a jedním či více světelnými zdroji, které zajišťuje fungování světelného zdroje (světelných zdrojů) ve smyslu přeměny zdrojového napětí, omezení toku elektrického proudu do světelného zdroje (světelných zdrojů) na požadovanou hodnotu, zajišťuje startovací napětí a proud pro předehřátí, brání startu za studena, koriguje účiník či omezuje rádiovou interferenci. Toto zařízení může být za účelem výkonu těchto funkcí určeno k připojení k jinému ovladači světelného zdroje. Tento termín nezahrnuje:
-
ovládací zařízení,
-
zdroje energie, které převádí síťové napětí na jiné napájecí napětí a které jsou konstruovány tak, aby ve stejném nastavení napájely jak výrobky pro osvětlení, tak výrobky, jejichž hlavním účelem není osvětlení;
21.
„ovládacím zařízením“ se rozumí elektronické nebo mechanické zařízení, které ovládá nebo monitoruje světelný tok světelného zdroje jiným způsobem než přeměnou elektrické energie pro světelný zdroj, například časovými spínači, senzory obsazení, světelnými senzory nebo zařízeními pro regulaci na základě denního světla. Navíc by měly být za ovládací zařízení považovány také fázové stmívače;
22.
„externím ovladačem světelného zdroje“ se rozumí neintegrovaný ovladač světelného zdroje určený pro instalaci mimo uzávěr světelného zdroje nebo svítidla, nebo který je možno z tohoto uzávěru odstranit, aniž by došlo k trvalému poškození světelného zdroje nebo svítidla;
23.
„předřadníkem“ se rozumí ovladač světelného zdroje umístěný mezi zdrojem elektrické energie a jednou nebo více výbojkami, které na bázi indukčnosti, kapacity nebo kombinace indukčnosti a kapacity slouží především k omezení toku elektrického proudu do světelného zdroje (světelných zdrojů) na požadovanou hodnotu;
24.
„předřadníkem halogenové žárovky“ se rozumí ovladač světelného zdroje, který převádí standardní napětí na velmi nízké napětí pro halogenové žárovky;
25.
„kompaktní zářivkou“ se rozumí zářivka, která obsahuje veškeré součásti nezbytné pro nastartování a stabilní provoz této zářivky;
26.
„svítidlem“ se rozumí zařízení, které distribuuje, filtruje či přeměňuje světlo vysílané jedním či několika světelnými zdroji a obsahuje veškeré součásti nezbytné pro podporu, upevnění a ochranu světelných zdrojů, případně i doplňkové prvky obvodu spolu s připojením ke zdroji elektrické energie;
27.
„místem prodeje“ se rozumí fyzické místo, kde je výrobek vystaven nebo nabízen konečnému uživateli k prodeji, k pronájmu nebo ke koupi na splátky;
28.
„konečným uživatelem“ se rozumí fyzická osoba, která elektrický světelný zdroj nebo svítidlo kupuje nebo se o ní předpokládá, že jej koupí pro účely, které nespadají do rámce její obchodní činnosti, podnikání, řemesla nebo povolání;
29.
„konečným vlastníkem“ se rozumí fyzická nebo právnická osoba, která vlastní výrobek ve fázi používání v rámci jeho životního cyklu, nebo jakákoli fyzická nebo právnická osoba jednající jménem takové fyzické nebo právnické osoby.
Článek 3
Povinnosti dodavatelů
1. Dodavatelé elektrických světelných zdrojů uvedených na trh jako samostatné výrobky zajistí, aby:
a)
byl zpřístupněn informační list výrobku stanovený v příloze II;
b)
byla orgánům členských států a Komisi na vyžádání zpřístupněna technická dokumentace stanovená v příloze III;
c)
každá reklama, oficiální cenová nabídka nebo veřejná nabídka uvádějící informace o energii nebo o ceně konkrétního světelného zdroje uváděla i třídu jeho energetické účinnosti;
d)
každý propagační materiál technického charakteru týkající se určitého světelného zdroje, který popisuje jeho konkrétní technické parametry, uváděl i třídu energetické účinnosti daného světelného zdroje;
e)
pokud je světelný zdroj určen k uvedení na trh prostřednictvím místa prodeje, musí být energetický štítek vyrobený ve formátu a obsahující informace podle přílohy I.1 umístěn, vytištěn nebo upevněn na vnějším povrchu samostatného obalu, a na tomto obalu musí být uveden typový výkon světelného zdroje mimo energetický štítek.
2. Dodavatelé svítidel, která mají být uváděna na trh pro konečné uživatele, zajistí, aby:
a)
byla orgánům členských států a Komisi na vyžádání zpřístupněna technická dokumentace stanovená v příloze III;
b)
byly na štítku uváděny informace podle přílohy I.2 v následujících případech:
i)
v každé reklamě, oficiální cenové nabídce nebo veřejné nabídce uvádějící informace o energii nebo ceně konkrétního svítidla,
ii)
ve všech technických propagačních materiálech týkajících se konkrétního světelného zdroje, které uvádějí jeho konkrétní technické parametry.
V těchto případech mohou být informace poskytovány v jiných formátech, než jak je stanoveno v příloze I.2, například v plně textové podobě.
c)
Je-li svítidlo určeno k uvedení na trh prostřednictvím místa prodeje, bude štítek ve formátu a s uvedením informací dle přílohy I poskytnut prodejcům zdarma v elektronické nebo papírové podobě. Pokud se dodavatel rozhodne pro systém dodávek, kdy budou štítky poskytovány pouze na žádost prodejců, musí dodavatel na vyžádání tyto štítky neprodleně dodat.
d)
Je-li svítidlo uváděno na trh v balení pro konečné uživatele, které obsahuje elektrické světelné zdroje, které konečný uživatel může ve svítidle vyměnit, musí být originální obal těchto světelných zdrojů vložen do obalu svítidla. V opačném případě musí být informace uvedené na originálním obalu světelného zdroje a vyžadované tímto nařízením a nařízeními Komise, která stanoví požadavky na ekodesign světelných zdrojů podle směrnice 2009/125/ES, uvedeny v jiné podobě na vnitřní nebo vnější straně obalu svítidla.
Má se za to, že dodavatelé svítidel určených k uvádění na trh prostřednictvím míst prodeje, kteří poskytnou informace podle tohoto nařízení, dostáli své povinnosti vyplývající z úlohy distributorů, která jim ukládá splnit požadavky na informace o výrobku týkající se světelných zdrojů, stanovené v nařízení Komise o určení požadavků na ekodesign světelných zdrojů podle směrnice 2009/125/ES.
Článek 4
Povinnosti obchodníků
1. Obchodníci s elektrickými světelnými zdroji zajistí, aby
a)
všechny modely nabízené k prodeji, k pronájmu nebo ke koupi na splátky způsobem, u něhož nelze předpokládat, že si konečný vlastník prohlédne vystavený výrobek, byly uváděny na trh s informacemi poskytnutými dodavateli v souladu s přílohou IV;
b)
každá reklama, oficiální cenová nabídka nebo veřejná nabídka uvádějící informace o energii nebo o ceně konkrétního modelu uváděla třídu energetické účinnosti;
c)
každý propagační materiál technického charakteru týkající se určitého modelu, který popisuje jeho konkrétní technické parametry, uváděl třídu energetické účinnosti daného modelu.
2. Obchodníci se svítidly, která mají být uváděna na trh pro konečné uživatele, zajistí, aby:
a)
byly na štítku uváděny informace podle přílohy I.2 v následujících případech:
i)
v každé reklamě, oficiální cenové nabídce nebo veřejné nabídce uvádějící informace o energii nebo ceně konkrétního svítidla,
ii)
ve všech technických propagačních materiálech týkajících se konkrétního svítidla, které uvádějí jeho konkrétní technické parametry;
V těchto případech mohou být informace poskytovány v jiných formátech, než jak je stanoveno v příloze I.2, například v plně textové podobě.
b)
Každý model prezentovaný v místě prodeje je označen štítkem dle přílohy I.2. Štítek je vystaven jedním nebo oběma následujícími způsoby:
i)
v blízkosti vystaveného svítidla tak, aby byl dobře viditelný a rozpoznatelný jako štítek patřící k danému modelu bez nutnosti přečíst obchodní označení a číslo modelu na energetickém štítku,
ii)
tak, aby jasně doprovázel nejviditelnější informace o vystaveném svítidle (např. cenu nebo technické informace) v místě prodeje.
c)
Je-li svítidlo prodáváno v balení pro konečné uživatele, které obsahuje elektrické světelné zdroje, které konečný uživatel může ve svítidle vyměnit, musí být originální obal těchto světelných zdrojů vložen do obalu svítidla. V opačném případě musí být informace uvedené na originálním obalu světelného zdroje a vyžadované tímto nařízením a nařízeními Komise, která stanoví požadavky na ekodesign světelných zdrojů podle směrnice 2009/125/ES, uvedeny v jiné podobě na vnitřní nebo vnější straně obalu svítidla.
Článek 5
Metody měření
Informace, které mají být poskytnuty podle článků 3 a 4, se získají pomocí spolehlivých, přesných a opakovatelných měřicích postupů, které zohledňují uznávané nejmodernější metody měření, jak je stanoveno v příloze V.
Článek 6
Ověřovací postup pro dohled nad trhem
Členské státy posoudí shodu deklarované třídy energetické účinnosti a spotřeby energie postupem stanoveným v příloze V.
Článek 7
Revize
Komise přezkoumá toto nařízení nejpozději do tří let od jeho vstupu v platnost s ohledem na technický pokrok. V rámci uvedeného přezkumu se zejména posoudí přípustné odchylky při ověřování stanovené v příloze V.
Článek 8
Zrušení
Směrnice 98/11/ES se zrušuje s účinkem od 1. září 2013.
Odkazy na směrnici 98/11/ES se považují za odkazy na toto nařízení. Odkazy na přílohu IV směrnice 98/11/ES se považují za odkazy na přílohu VI tohoto nařízení.
Článek 9
Přechodná ustanovení
1. Ustanovení čl. 3 odst. 2 a čl. 4 odst. 2 se nepoužijí na svítidla přede dnem 1. března 2014.
2. Ustanovení čl. 3 odst. 1 písm. c) až d) a čl. 4 odst. 1 písm. a) až c) se nepoužijí na tištěnou inzerci a tištěné technické propagační materiály vydané přede dnem 1. března 2014.
3. Svítidla uvedená v čl. 1 odst. 1 a 2 směrnice 98/11/ES, uvedená na trh přede dnem 1. září 2013, musí být v souladu s ustanoveními stanovenými ve směrnici 98/11/ES.
4. Svítidla uvedená v čl. 1 odst. 1 a 2 směrnice 98/11/ES, která jsou v souladu s ustanoveními tohoto nařízení a která budou uvedena na trh nebo nabízena k prodeji, k pronájmu nebo ke koupi na splátky přede dnem 1. září 2013, se považují za spotřebiče, které splňují požadavky směrnice 98/11/ES.
Článek 10
Vstup v platnost a použití
1. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské Unie.
2. Použije se ode dne 1. září 2013 s výjimkou případů uvedených v článku 9.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 12. července 2012.