RÅDETS AFGØRELSE
af 8. juni 2010
rettet til Grækenland med henblik på at styrke og skærpe den finanspolitiske overvågning og med pålæg om at træffe foranstaltninger til den nedbringelse af underskuddet, der skønnes nødvendig for at rette op på situationen med et uforholdsmæssigt stort underskud
(2010/320/EU)
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig artikel 126, stk. 9, og artikel 136,
under henvisning til henstilling fra Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til artikel 136, stk. 1, litra a), i TEUF kan der vedtages specifikke foranstaltninger for de medlemsstater, der har euroen som valuta, med henblik på at styrke samordningen og overvågningen af deres budgetdisciplin.
(2)
Artikel 126 i TEUF fastsætter, at medlemsstaterne skal undgå uforholdsmæssigt store offentlige underskud, og fastlægger med henblik herpå proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Stabilitets- og vækstpagten, som i sin korrigerende del foreskriver gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, udgør den ramme, der kan benyttes som støtte for offentlige politikker med henblik på en hurtig tilbagevenden til sunde budgetstillinger under hensyntagen til den økonomiske situation.
(3)
Den 27. april 2009 besluttede Rådet efter artikel 104, stk. 6, i i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (TEF), at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Grækenland, og rettede henstillinger med henblik på korrektion af det underskud senest i 2010 i medfør af artikel 104, stk. 7, i TEF og artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 af 7. juli 1997 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (1). Rådet fastsatte ligeledes, at Grækenland skulle træffes virkningsfulde foranstaltninger senest den 27. oktober 2009. Den 30. november 2009 fastlagde Rådet i overensstemmelse med artikel 126, stk. 8, i TEUF, at Grækenland ikke havde truffet virkningsfulde foranstaltninger; følgelig pålagde Rådet den 16. februar 2010 i henhold til artikel 126, stk. 9, i TEUF Grækenland at træffe foranstaltninger med henblik på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2012 (i det følgende benævnt »Rådets afgørelse i henhold til artikel 126, stk. 9«). Rådet fastsatte ligeledes, at der skulle træffes virkningsfulde foranstaltninger senest den 15. maj 2010.
(4)
I artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1467/97 fastsættes det, at hvis der er truffet virkningsfulde foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 126, stk. 9, i TEUF, og uventede negative økonomiske forhold gør sig gældende med store ugunstige virkninger for de offentlige finanser efter vedtagelsen af pålægget, kan Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen beslutte at vedtage et revideret pålæg efter artikel 126, stk. 9, i TEUF.
(5)
Ifølge Kommissionen tjenestegrenes prognoser fra efteråret 2009, som dannede grundlag for det oprindelige pålæg, der blev rettet til Grækenland, forventedes BNP at falde med ¼ % i 2010 og stige igen fra 2011, hvor der var forudset en økonomisk vækst på 0,7 %. Der forventes nu et kraftigt fald i det reale BNP i 2010, efterfulgt af en yderligere nedgang i 2011. Derefter forventes der en gradvis tilbagevenden til vækst. Denne markante forværring af den økonomiske situation medfører en tilsvarende forringelse af udsigterne for de offentlige finanser i en situation med uændret politik. Hertil kommer opjusteringen af det offentlige underskud for 2009 (fra et forventet 12,7 % af BNP på tidspunktet for Rådets afgørelse efter artikel 126, stk. 9, til 13,6 % af BNP ifølge den finanspolitiske indberetning, som Grækenland fremsendte den 1. april 2010) med risiko for en yderligere opjustering (i størrelsesordenen 0,3 til 0,5 % af BNP) efter afslutningen af de undersøgelser, Eurostat er i færd med at gennemføre sammen med de græske statistiske myndigheder (2). Endelig har bekymringerne på markederne med hensyn til udsigterne for de offentlige finanser givet sig udslag i en kraftig stigning i risikopræmierne på offentlig gæld, hvilket har gjort det endnu vanskeligere at kontrollere udviklingen i det offentlige underskud og den offentlige gæld. Ifølge den foreløbige vurdering, Kommissionen foretog i marts 2010, gennemførte Grækenland som ønsket de finanspolitiske foranstaltninger, der skulle sikre, at man nåede det planlagte underskudsmål for 2010. Imidlertid betyder den bratte ændring i den økonomiske situation, at disse planer ikke længere kan betragtes som gyldige, og det kræver endnu mere drastiske foranstaltninger i løbet af indeværende år. Samtidig indebærer den alvorlige økonomiske nedgang, som nu kan forventes, at det ikke vil være muligt at opnå den oprindeligt planlagte nedbringelse af underskuddet. Det kan anses, at uventede negative økonomiske forhold med store ugunstige virkninger for de offentlige finanser har gjort sig gældende i Grækenland, og det er derfor berettiget at fremsætte reviderede henstillinger efter artikel 136 og artikel 126, stk. 9, i TEUF.
(6)
På baggrund af ovenstående fremgår det, at den frist, der var fastsat i Rådets afgørelse i henhold til artikel 126. stk. 9, for korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud i Grækenland, må forlænges med to år til 2014.
(7)
Den offentlige bruttogæld var ved udgangen af 2009 på 115,1 % af BNP. Dette er blandt de højeste gældskvoter i EU og er langt højere end traktatens referenceværdi på 60 % af BNP. Desuden er der risiko for, at dette tal vil blive yderligere opjusteret (med 5-7 procentpoints) som følge af de igangværende statistiske undersøgelser. Hvis man skal opnå den nedbringelse af underskuddet, som skønnes nødvendig og som i betragtning af omstændighederne er mulig, vil gældsstigningen skulle vende fra 2014. Foruden de konstant høje offentlige underskud har en række ikke-balanceførte transaktioner i høj grad bidraget til at øge gælden. Dette har medvirket til at undergrave markedets tillid til den græske regerings evne til fremover at betjene gælden. Der er et ekstremt hastende behov for, at Grækenland træffer afgørende foranstaltninger i et hidtil uset omfang vedrørende sit underskud og de øvrige faktorer, der medvirker til at øge gælden, således at stigningen i gældskvoten vendes, og gælden igen hurtigst muligt kan markedsfinansieres.
(8)
På baggrund af den meget alvorlige forringelse af den græske offentlige finansielle situation har medlemsstaterne i euroområdet besluttet at yde stabilitetsstøtte til Grækenland for at sikre den finansielle stabilitet i euroområdet som helhed, sammen med den multilaterale bistand, der ydes af Den Internationale Valutafond. Støtten ydet af medlemsstaterne i euroområdet antager form af en samling bilaterale lån, som koordineres af Kommissionen. Långiverne har besluttet, at deres støtte vil være betinget af, at Grækenland respekterer denne afgørelse. Grækenland forventes navnlig at gennemføre de foranstaltninger, der er specificeret i denne afgørelse i overensstemmelse med den heri angivne tidsplan -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. Grækenland bringer det nuværende uforholdsmæssigt store underskud til ophør hurtigst muligt og senest i 2014.
2. Tilpasningen for at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud skal sigte mod at opnå et offentligt underskud på ikke over 18 508 mio. EUR (8,0 % af BNP) i 2010, 17 065 mio. EUR (7,6 % af BNP) i 2011, 14 916 mio. EUR (6,5 % af BNP) i 2012, 11 399 mio. EUR (4,9 % af BNP) i 2013 og 6 385 mio. EUR (2,6 % af BNP) i 2014. Med henblik herpå skal der i perioden 2009-2014 opnås en forbedring af den strukturelle saldo på mindst 10 % af BNP.
3. Den i stk. 2 omhandlede planlagte tilpasning forudsætter, at den årlige ændring i den konsoliderede offentlige bruttogæld ikke overstiger 34 058 mio. EUR i 2010, 17 365 mio. EUR i 2011, 15 016 mio. EUR i 2012, 11 599 mio. EUR i 2013 og 7 885 mio. EUR i 2014. På grundlag af de aktuelle BNP-fremskrivninger vil den tilsvarende udvikling i gældskvoten være 133,2 % i 2010, 145,2 % i 2011, 148,8 % i 2012, 149,6 % i 2013 og 148,4 % i 2014.
Artikel 2
1. Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af juni 2010:
a)
en lov om indførelse af en progressiv beskatningsskala for alle indtægtskilder og en horisontalt ensrettet behandling af indtægter fra arbejds- og kapitalaktiver
b)
en lov om ophævelse af alle fravigelser og selvstændige beskatningsbestemmelser i skattesystemet, herunder indtægter fra særlige tillæg til offentlige tjenestemænd
c)
ophævelse af budgetbevillingerne i reserven til uforudsete udgifter med henblik på at spare 700 mio. EUR
d)
ophævelse af størsteparten af budgetbevillingen til solidaritetsydelser (undtagen en del til fattigdomslempelse) med henblik på at spare 400 mio. EUR
e)
reduktion af de højeste pensioner med henblik på at spare 500 mio. EUR på helårsbasis (350 mio. EUR i 2010)
f)
reduktion af påske-, sommer- og julebonusser og tillæg til offentlige tjenestemænd med henblik på at spare 1 500 mio. EUR på helårsbasis (1 100 mio. EUR i 2010)
g)
ophævelse af påske-, sommer- og julebonusser til pensionister, dog med beskyttelse af pensionister med de laveste pensioner, med henblik på at spare 1 900 mio. EUR på helårsbasis (1 500 mio. EUR i 2010)
h)
forhøjelse af momssatsen, således at der opnås et udbytte på mindst 1 800 mio. EUR på helårsbasis (800 mio. EUR i 2010)
i)
forhøjelse af afgifterne på brændstof, tobak og alkohol, således at der opnås et udbytte på mindst 1 050 mio. EUR på helårsbasis (450 mio. EUR i 2010)
j)
lovgivning til gennemførelse af tjenesteydelsesdirektivet (3)
k)
en lov om reform og forenkling af den offentlige forvaltning på lokalt niveau med henblik på at mindske driftsomkostningerne
l)
oprettelse af en task force, der skal forbedre udnyttelsen af struktur- og samhørighedsfonde
m)
en lov med henblik på at forenkle opstart af nye virksomheder
n)
en reduktion af de offentlige investeringer på 500 mio. EUR i forhold til planerne
o)
overførsel af budgetbevillingerne til samfinansiering af struktur- og samhørighedsfonde til en særlig central konto, som ikke kan anvendes til andre formål
p)
oprettelse af en uafhængig fond for finansiel stabilitet, som skal tage sig af eventuelle kapitalunderskud og opretholde soliditeten i den finansielle sektor ved at tilvejebringe kapitaltilførsel til banker, alt efter behov
q)
forstærket overvågning af banker med mere personale, hyppigere rapportering og kvartalsvise stresstest.
2. Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af september 2010:
a)
inkludering i budgetforslaget for 2011 af finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger, der beløber sig til mindst 3 % af BNP (4,1 % af BNP, hvis fremførsler fra foranstaltninger, der er gennemført i 2010, tages i betragtning). Budgettet skal navnlig omfatte følgende foranstaltninger (eller under exceptionelle omstændigheder foranstaltninger, der frembringer tilsvarende besparelser): en reduktion af den samlede offentlige sektors mellemliggende forbrug på mindst 300 mio. EUR i forhold til 2010-niveauet (ud over besparelserne fra den i dette stykke nævnte reform af den offentlige forvaltning og de lokale forvaltninger), fastfrysning af indeksreguleringen af pensioner (med henblik på at spare 100 mio. EUR), en midlertidig kriseafgift på særdeles rentable virksomheder (der giver yderligere indtægter på mindst 600 mio. EUR pr. år i 2011, 2012 og 2013), skønsmæssig skatteansættelse (presumptive taxation) af selvstændige (med et provenu på mindst 400 mio. EUR i 2011 og endnu mere i 2012 og 2013), udvidelse af momsgrundlaget til at omfatte visse tjenesteydelser, som i øjeblikket er fritaget, og flytte 30 % af varer og tjenesteydelser fra den nedsatte sats til den generelle sats (med et provenu på 1 mia. EUR), gradvis indførelse af en grøn afgift på CO2-emissioner (med et provenu på mindst 300 mio. EUR i 2011), den græske regerings gennemførelse af den lovgivningsmæssige reform af den offentlige forvaltning og reorganisering af de lokale forvaltninger (med henblik på at mindske omkostningerne med mindst 500 mio. EUR i 2011 og yderligere 500 mio. EUR i både 2012 og 2013), en reduktion af indenlandsk finansierede investeringer (på mindst 1 mia. EUR) ved at prioritere investeringsprojekter, som finansieres via EU's strukturfonde, incitamenter til at berigtige overtrædelser af bestemmelserne om arealanvendelse (med et provenu på mindst 1 500 mio. EUR fra 2011 til 2013, heraf mindst 500 mio. EUR i 2011), opkrævning af indtægter fra spillelicenser (mindst 500 mio. EUR fra salg af licenser og 200 mio. EUR i form af licensafgifter), udvidelse af grundlaget for beskatning af fast ejendom ved at opdatere værdien af aktiver (med henblik på at opnå yderligere indtægter på mindst 500 mio. EUR), højere beskatning af løn i naturalier, herunder beskatning af billeasingydelser (med mindst 150 mio. EUR), højere beskatning af luksusvarer (på mindst 100 mio. EUR), en særafgift på uautoriserede etablissementer (med henblik på et provenu på 800 mio. EUR pr. år) og erstatning af kun 20 % af det personale i den offentlige sektor, der går på pension (centralforvaltningen, kommunerne, offentlige selskaber, lokale forvaltninger, statsagenturer og andre offentlige institutioner)
b)
en lov om reform af pensionssystemet med henblik på at sikre dets bæredygtighed på mellemlang og lang sigt. Loven bør især indføre en ensartet lovpligtig pensionsalder på 65 år (også for kvinder), en fusion af de eksisterende pensionsfonde i tre fonde og et ensartet nyt pensionssystem for alle nuværende og fremtidige ansatte (med virkning fra den 1. januar 2013), nedsættelse af den øvre pensionsgrænse, gradvis forhøjelse af minimumsperioden for pensionsbidrag med henblik på fuld pension fra 37 til 40 år (i 2015), fastsættelse af minimumspensionsalderen til 60 år pr. 1. januar 2011 (også for arbejdstagere i hårde og vanskelige erhverv og personer, der har betalt pensionsbidrag i 40 år), afskaffelse af de særlige regler, der gælder for personer, der er forsikret før 1993 (med opretholdelse af erhvervede rettigheder), en betydelig indskrænkning af listen over hårde og vanskelige erhverv, nedsættelse af pensionsydelserne (med 6 % pr. år) for personer, der pensioneres i alderen 60-65 år med en pensionsbidragsperiode på under 40 år, oprettelse af en automatisk justeringsmekanisme, som sammenkæder pensionsalder med øget forventet levetid (fra 2020), indførelse af en behovsvurderet garanteret minimumsindkomst for ældre over den lovpligtige pensionsalder, indførelse at strengere betingelser og regelmæssig nyvurdering af kriterierne for adgang til invalidepensioner, ændring af pensionstildelingsmodellen i den bidragsbaserede ordning for at skabe bedre sammenhæng mellem betalte bidrag og modtagne ydelser (med en periodiseringssats på gennemsnitligt højst 1,2 % om året) og en udvidelse af beregningen af pensionsberettiget indkomst til at omfatte indkomst i hele livet (med opretholdelse af erhvervede rettigheder). Gennemførelsen af denne lov skulle kunne nedbringe den forventede stigning i pensionsudgifterne til en BNP-kvote, der ligger under gennemsnittet i euroområdet, i løbet af de næste årtier og skulle kunne begrænse stigningen i den offentlige sektors pensionsudgifter over perioden 2010-2060 til mindre end 2,5 % af BNP
c)
styrkelse af revisionsmyndigheden (general accounting office) og sikring mod eventuel politisk indblanding i datafremskrivning og regnskab
d)
udkast til en reform af lønlovgivningen i den offentlige sektor, herunder især oprettelsen af en enkelt betalingsmyndighed til betaling af lønninger, indførelse af ensartede principper og en tidsplan med henblik på at etablere en rationaliseret og ensartet lønramme for den offentlige sektor, der gælder for både den statslige sektor, de lokale myndigheder og andre agenturer
e)
lovgivning, der øger effektiviteten i skatteforvaltningen og -kontollerne
f)
lancering af en uafhængig gennemgang af den offentlige forvaltning og af eksisterende sociale programmer
g)
offentliggørelse af månedlige statistikker (på kassebasis) over indtægter, udgifter, finansiering og udgiftsrestancer, som foreligger for den »tilgængelige offentlige forvaltning« og dens underordnede enheder
h)
en handlingsplan for at forbedre indsamlingen og behandlingen af offentlige data, særligt ved at styrke kontrolmekanismerne hos de statistiske myndigheder og hos revisionsmyndigheden (general accounting office) og ved at sikre effektivt personligt ansvar i tilfælde af fejlmeldinger, således at det sikres, at der sker en hurtig levering af offentlige data af høj kvalitet som krævet i forordning (EF) nr. 2223/96 (4), (EF) nr. 264/2000 (5), (EF) nr. 1221/2002 (6), (EF) nr. 501/2004 (7), (EF) nr. 1222/2004 (8), (EF) nr. 1161/2005 (9), (EF) nr. 223/2009 (10) og (EF) nr. 479/2009 (11)
i)
regelmæssig offentliggørelse af informationer om den finansielle situation i offentlige virksomheder og andre offentlige enheder, som ikke er klassificeret som en del af den offentlige forvaltning (herunder detaljerede indkomstopgørelser, balancer og data vedrørende beskæftigelse og lønudgifter).
3. Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af december 2010:
a)
endelig indførelse af de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 2, litra a) og d)
b)
udarbejdelse af et udkast til lovgivning til styrkelse af de finanspolitiske rammer. Dette bør navnlig omfatte etablering af en mellemsigtet finanspolitisk ramme, oprettelse af en obligatorisk reserve til uforudsete udgifter i budgettet svarende til 10 % af de samlede bevillinger, etablering af bedre mekanismer for udgiftskontrol og etablering af et uafhængigt finanspolitisk agentur, der yder rådgivning og ekspertise vedrørende finanspolitiske spørgsmål
c)
en lov med henblik på at reformere lønforhandlingssystemet i den private sektor, hvorunder betalingssatserne for overtidsarbejde bør nedskæres, forvaltningen af arbejdstid bør gøres mere fleksibel, og det i henhold til lokale aftaler bør være muligt at fastsætte en lønvækst, der er lavere end i de sektorspecifikke aftaler
d)
en lov om mindsteløn for at indføre aflønning under mindstelønnen for risikogrupper som f.eks. unge og langtidsledige og træffe foranstaltninger for at sikre, at den nuværende mindsteløn fastholdes i nominelle termer i tre år
e)
reform af lovgivningen om jobbeskyttelse med henblik på at forlænge prøvetiden for nye job til ét år, generelt nedskære fratrædelsesgodtgørelserne og sikre, at der gælder de samme betingelser for fratrædelsesgodtgørelse for arbejdere og funktionærer, hæve minimumstærsklen for at reglerne om kollektive afskedigelser finder anvendelse, navnlig i større selskaber, og fremme en mere udstrakt brug af midlertidige kontrakter
f)
betydelig forøgelse af udnyttelsen af struktur- og samhørighedsfonde
g)
indførelse af et nyt system til forvaltning af lægemidler, som fremmer anvendelsen af generiske lægemidler
h)
etablering af et ensartet system for offentlige indkøb med en central indkøbsmyndighed, således at der navnlig sikres solide udbudsprocedurer samt forudgående og efterfølgende kontrol
i)
lovgivning til at forenkle og fremskynde proceduren for udstedelse af licenser til virksomheder, industrielle aktiviteter og erhverv
j)
ændring af de institutionelle rammer hos den græske konkurrencemyndighed for at øge dens uafhængighed, fastsætte rimelige frister for undersøgelser og beslutningstagning og give den beføjelse til at afvise klager
k)
bedre forvaltning af offentlige aktiver med henblik på at rejse mindst 1 mia. EUR pr. år i perioden 2011-2013
l)
foranstaltninger med sigte på at fjerne de nuværende restriktioner for fri udveksling af tjenesteydelser.
4. Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af marts 2011:
a)
endelig indførelse af de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 3, litra b).
5. Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af juni 2011:
a)
en rationaliseret og ensartet lønramme for den offentlige sektor, der gælder for både den statslige sektor, de lokale myndigheder og andre agenturer, og hvor aflønningen afspejler produktivitet og opgaver
b)
foranstaltninger til gennemførelse af konklusionerne fra eksterne og uafhængige undersøgelser af de offentlige forvaltningers funktion
c)
styrkelse af arbejdstilsynet, som skal forsynes fuldt ud med kvalificeret personale og have kvantitative mål for det antal af kontroller, der skal udføres.
6. Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af september 2011:
a)
inkludering i budgetforslaget for 2012 af finanspolitiske konsolideringsforanstaltninger svarende til mindst 2,2 % af BNP. Budgettet skal navnlig omfatte følgende foranstaltninger (eller under exceptionelle omstændigheder foranstaltninger, der frembringer tilsvarende besparelser): yderligere udvidelse af momsgrundlaget ved at flytte varer og tjenesteydelser fra en nedsat sats til en normal sats (med henblik på at opkræve yderligere mindst 300 mio. EUR), yderligere mindskelse af antallet af offentligt ansatte ud over reglen om en nyansættelse for hver fem. pensionering i den offentlige sektor (med henblik på at spare mindst 600 mio. EUR), indførelse af punktafgifter på alkoholfrie drikkevarer (for i alt mindst 300 mio. EUR), udvidelse af beskatning af fast ejendom ved at opdatere værdien af aktiver (med henblik på at skabe ekstraindtægter på mindst 500 mio. EUR), reorganisering af underordnede forvaltninger (med henblik på at spare mindst 500 mio. EUR), reduktion af den samlede offentlige sektors mellemliggende forbrug (på mindst 300 mio. EUR i forhold til 2011-niveauet), nominel fastfrysning af pensioner, forøgelse af effektiviteten i den skønsmæssige skatteansættelse (presumptive taxation) af selvstændige (med sigte på at opkræve mindst 100 mio. EUR), mindskelse af overførsler til offentlige virksomheder (på mindst 800 mio. EUR) efter deres omstrukturering, behovsvurdering i forbindelse med arbejdsløshedsunderstøttelse (med henblik på at spare 500 mio. EUR), opkrævning af yderligere indtægter fra spillelicenser (mindst 225 mio. EUR fra salg af licenser og 400 mio. EUR fra licensafgifter)
b)
mindskelse af skattemæssige hindringer for fusioner og overtagelser
c)
forenkling af toldklareringsproceduren for eksport og import
d)
yderligere forøgelse af udnyttelsen af struktur- og samhørighedsfonde
e)
fuld gennemførelse af dagsordenen for bedre regulering med henblik på at mindske den administrative byrde med 20 % (i forhold til 2008).
7. Grækenland træffer følgende foranstaltninger inden udgangen af december 2011:
a)
endelig indførelse af de foranstaltninger, der er omhandlet i stk. 6, litra a)
b)
styrkelse af ledelseskapaciteten hos alle forvaltningsmyndigheder og mellemliggende organer for operationelle programmer som led i referencerammen for den nationale strategi 2007-2013 og deres ISO-certificering 9001:2008 (kvalitetsstyring).
Artikel 3
Grækenland samarbejder fuldt ud med Kommissionen og videregiver efter begrundet anmodning fra Kommissionen straks alle de data eller dokumenter, der er behov for til at overvåge, om denne afgørelse efterkommes.
Artikel 4
1. Grækenland forelægger hvert kvartal Rådet og Kommissionen en rapport med en redegørelse for de politiske foranstaltninger, der er truffet for at efterkomme denne afgørelse.
2. De i stk. 1 nævnte rapporter skal indeholde detaljerede oplysninger om:
a)
de konkrete foranstaltninger, der inden forelæggelsen af rapporten er gennemført for at efterkomme denne afgørelse, herunder foranstaltningernes kvantificerede budgetmæssige konsekvenser
b)
de konkrete foranstaltninger, der efter forelæggelsen af rapporten er planer om at gennemføre for at efterkomme denne afgørelse, samt tidsplanen for gennemførelsen heraf og et skøn over foranstaltningernes budgetmæssige konsekvenser
c)
den månedlige gennemførelse af statsbudgettet
d)
socialsikringens og de lokale myndigheders budgetgennemførelse og anvendelsen af midler uden for budgettet vedrørende kortere perioder end et år
e)
regeringens udstedelse af gældspapirer og tilbagebetaling
f)
udviklingen i den permanente og midlertidige beskæftigelse i den offentlige sektor
g)
ikke-afholdte offentlige udgifter (kumulerede restancer)
h)
den finansielle situation i offentlige virksomheder og andre offentlige enheder.
3. Kommissionen og Rådet analyserer rapporterne for at vurdere, hvorvidt Grækenland har handlet i overensstemmelse med denne afgørelse. I forbindelse med disse vurderinger kan Kommissionen angive, hvilke foranstaltninger der er nødvendige for at følge tilpasningsplanerne i denne afgørelse med henblik på at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud.
Artikel 5
Denne afgørelse får virkning på dagen for meddelelsen.
Artikel 6
Denne afgørelse er rettet til Den Hellenske Republik.
Udfærdiget i Luxembourg, den 8. juni 2010.
ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 8. června 2010
určené Řecku s cílem posílit a prohloubit fiskální dohled a vyzvat Řecko, aby učinilo opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku
(2010/320/EU)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 126 odst. 9 a článek 136 této smlouvy,
s ohledem na doporučení Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Ustanovení čl. 136 odst. 1 písm. a) Smlouvy o fungování EU umožňuje, aby byla přijata opatření týkající se členských států, jejichž měnou je euro, k posílení koordinace jejich rozpočtové kázně a dohledu nad ní.
(2)
Článek 126 Smlouvy o fungování EU stanoví, že se členské státy mají vyvarovat nadměrných schodků veřejných financí, a určuje, jak při nadměrném schodku postupovat. Pakt o stabilitě a růstu, jehož nápravná složka podrobněji upravuje postup při nadměrném schodku, poskytuje rámec na podporu vládních politik k rychlému návratu ke zdravému stavu rozpočtů s přihlédnutím k hospodářské situaci.
(3)
Dne 27. dubna 2009 Rada v souladu s čl. 104 odst. 6 Smlouvy o založení Evropského společenství rozhodla, že v Řecku existuje nadměrný schodek, a podala doporučení k nápravě tohoto schodku nejpozději do roku 2010, v souladu s čl. 104 odst. 7 Smlouvy o založení ES a čl. 3 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1467/97 ze dne 7. července 1997 o urychlení a vyjasnění postupu při nadměrném schodku (1). Rada rovněž stanovila, že Řecko musí do 27. října 2009 přijmout účinná opatření. Dne 30. listopadu 2009 Rada v souladu s čl. 126 odst. 8 Smlouvy o fungování EU zjistila, že Řecko účinná opatření nepřijalo; dne 16. února 2010 proto Rada v souladu s čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU vyzvala Řecko, aby přijalo opatření k nápravě nadměrného schodku nejpozději do roku 2012 (dále jen „rozhodnutí Rady podle článku 126 odst. 9“). Rada rovněž stanovila, že účinná opatření musí být přijata do 15. května 2010.
(4)
Nařízení (ES) č. 1467/97 v čl. 5 odst. 2 stanoví, že pokud byla v souladu s čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU přijata účinná opatření a pokud po přijetí výzvy nastanou nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance, může Rada na doporučení Komise rozhodnout o přijetí revidované výzvy podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
(5)
Podle prognóz útvarů Komise z podzimu 2009, které byly východiskem první výzvy určené Řecku, se pro rok 2010 očekávalo snížení HDP o ¼ % a jeho zotavení počínaje rokem 2011, kdy měla řecká ekonomika podle prognózy růst o 0,7 %. Nyní se pro rok 2010 počítá s prudkým poklesem reálného HDP a dalším snížením v roce 2011. Poté se předpokládá postupné obnovení růstu. Beze změny politiky se toto výrazné zhoršení ekonomického scénáře projeví odpovídajícím zhoršením výhledu v oblasti veřejných financí. K tomu je zapotřebí přičíst revizi výsledného schodku veřejných financí za rok 2009 směrem nahoru (z předpokládaných 12,7 % HDP v době rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 9 na 13,6 % HDP podle fiskálního oznámení, které Řecko předložilo 1. dubna 2010), přičemž po završení šetření, které Eurostat provádí ve spolupráci s řeckými statistickými úřady, hrozí další revize směrem nahoru (v rozmezí 0,3 až 0,5 % HDP) (2). Kromě toho se obavy trhů v souvislosti s výhledem veřejných financí odrazily v prudkém nárůstu rizikových prémií u veřejného dluhu, což ještě více ztížilo kontrolu nad vývojem schodku veřejných financí a veřejného dluhu. Podle předběžného hodnocení, které Komise vypracovala v březnu 2010, Řecko provádělo požadovaná fiskální opatření, jejichž cílem je zajistit dosažení plánovaného cíle u schodku pro rok 2010. Kvůli náhlé změně ekonomického scénáře však nelze uvedené plány považovat za platné. Bezprostřední ohrožení solventnosti Řecka si žádá, aby byla v průběhu tohoto roku přijata ještě radikálnější opatření. Vzhledem k hloubce propadu ekonomiky, který lze nyní očekávat, je navíc dosažení původního plánu na snížení deficitu neproveditelné. Lze mít za to, že v Řecku nastaly nepředvídané nepříznivé hospodářské okolnosti mající zásadní negativní důsledky pro veřejné finance, a je proto oprávněné přijmout revidovaná doporučení podle článku 136 a čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU.
(6)
S ohledem na výše uvedené se jeví jako nutné, aby byl termín pro nápravu nadměrného schodku v Řecku stanovený v rozhodnutí Rady podle čl. 126 odst. 9 prodloužen o dva roky, tj. do roku 2014.
(7)
Ke konci roku 2009 činil hrubý veřejný dluh 115,1 % HDP. Jedná se o jednu z největších měr zadlužení v EU, která zároveň značně přesahuje referenční hodnotu ve výši 60 % HDP uvedenou ve Smlouvě. V důsledku probíhajícího statistického šetření navíc hrozí, že bude tento údaj dále revidován směrem nahoru (o 5 až 7 procentních bodů). Podaří-li se uskutečnit plán na snižování schodku, který je vzhledem k okolnostem považován za nezbytný a proveditelný, mohl by být růst dluhu zvrácen počínaje rokem 2014. Vedle vytrvale vysokých schodků veřejných výdajů přispěly ke zvyšování dluhu velkou měrou také ostatní operace, které přímo nesouvisí s deficitním hospodařením státu. To přispělo k podkopání důvěry trhů v to, že řecká vláda bude schopna do budoucna dluh splácet. Je naprosto nezbytné, aby Řecko co nejdříve přijalo rozhodná opatření bezprecedentního rozsahu, která se zaměří na schodek a další faktory přispívající ke zvyšování dluhu, aby zvrátilo zvyšování poměru dluhu k HDP a mohlo se co nejdříve navrátit k tržnímu financování.
(8)
Kvůli velmi závažnému zhoršení finanční situace řecké vlády se členské státy eurozóny rozhodly poskytnout Řecku stabilizační podporu s cílem zajistit finanční stabilitu v eurozóně jako celku, ve spojení s mnohostrannou pomocí ze strany Mezinárodního měnového fondu. Podpora poskytovaná členskými státy eurozóny bude mít podobu souboru dvoustranných půjček, který koordinuje Komise. Věřitelé se rozhodli podmínit svou podporu tím, že Řecko bude naplňovat toto rozhodnutí. Zejména se očekává, že Řecko podle stanoveného harmonogramu uskuteční opatření obsažená v tomto rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Řecko co nejrychleji a nejpozději do roku 2014 odstraní současnou situaci nadměrného schodku.
2. Postup korekce nadměrného schodku má za cíl schodek veřejných financí nejvýše 18 508 milionů EUR (8,0 % HDP) v roce 2010, 17 065 milionů EUR (7,6 % HDP) v roce 2011, 14 916 milionů EUR (6,5 % HDP) v roce 2012, 11 399 milionů EUR (4,9 % HDP) v roce 2013 a 6 385 milionů EUR (2,6 % HDP) v roce 2014. K dosažení tohoto cíle bude nezbytné zlepšit v období let 2009-2014 strukturální saldo alespoň o 10 % HDP.
3. Postup korekce uvedený v odstavci 2 vyžaduje, aby meziroční změna konsolidovaného hrubého veřejného dluhu nepřekročila 34 058 milionů EUR v roce 2010, 17 365 milionů EUR v roce 2011, 15 016 milionů EUR v roce 2012, 11 599 milionů EUR v roce 2013 a 7 885 milionů EUR v roce 2014. Na základě stávajících projekcí HDP by odpovídající hodnoty poměru dluhu k HDP činily 133,2 % v roce 2010, 145,2 % v roce 2011, 148,8 % v roce 2012, 149,6 % v roce 2013 a 148,4 % v roce 2014.
Článek 2
1. Řecko přijme do konce června 2010 tato opatření:
a)
zákon, který zavede progresivní daňovou stupnici pro všechny zdroje příjmu a horizontálně jednotný přístup k příjmu z výdělečné činnosti a příjmu z kapitálového majetku;
b)
zákon, který zruší v daňovém systému všechny výjimky a ustanovení o autonomním zdanění, včetně příjmu ze zvláštních příplatků vyplácených státním zaměstnancům;
c)
zrušení rozpočtových prostředků v pohotovostní rezervě s cílem ušetřit 700 milionů EUR;
d)
zrušení většiny rozpočtových prostředků na příspěvek solidarity (kromě složky určené na zmírňování chudoby) s cílem uspořit 400 milionů EUR;
e)
snížení nejvyšších důchodů s cílem ušetřit 500 milionů EUR za celý rok (350 milionů EUR za rok 2010);
f)
snížení velikonočních, letních a vánočních prémií a příplatků vyplácených státním zaměstnancům, s cílem uspořit 1 500 milionů EUR za celý rok (1 100 milionů EUR za rok 2010);
g)
zrušení velikonočních, letních a vánočních prémií vyplácených důchodcům, při zachování ochrany důchodců pobírajících nízké důchody, s cílem uspořit 1 900 milionů EUR za celý rok (1 500 milionů EUR za rok 2010);
h)
zvýšení sazby DPH s výnosem nejméně 1,8 mld. EUR za celý rok (800 milionů EUR za rok 2010);
i)
zvýšení spotřební daně z paliv, tabáku a alkoholu s výnosem nejméně 1 050 milionů EUR za celý rok (450 milionů EUR za rok 2010);
j)
právní předpisy k provedení směrnice o službách (3);
k)
zákon o reformě a zjednodušení veřejné správy na místní úrovni s cílem snížit provozní náklady;
l)
ustavení pracovní skupiny zaměřené na zlepšování míry absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti;
m)
zákon, který zjednoduší zakládání nových podniků;
n)
snížení veřejných investic oproti plánům o 500 milionů EUR;
o)
směřování rozpočtových prostředků na spolufinancování strukturálních fondů a Fondu soudržnosti na zvláštní centrální účet, který nelze používat pro žádný jiný účel;
p)
zřízení nezávislého fondu pro finanční stabilitu, jehož úkolem bude řešit případný nedostatek kapitálu a zachovávat zdraví finančního sektoru tím, že v případě potřeby poskytne bankám kapitálovou podporu;
q)
zvýšený bankovní dohled s posílením lidských zdrojů, častějším vykazováním a čtvrtletními zátěžovými testy.
2. Řecko přijme do konce září 2010 tato opatření:
a)
zahrnutí opatření k fiskální konsolidaci ve výši nejméně 3 % HDP (4,1 % HDP, pokud se vezmou v potaz i přesuny z opatření provedených v roce 2010) do návrhu rozpočtu na rok 2011. Rozpočet musí obsahovat zejména následující opatření (nebo - za výjimečných okolností - opatření přinášející srovnatelné úspory): snížení mezispotřeby ústředních vládních institucí o nejméně 300 milionů EUR oproti úrovni roku 2010 (vedle úspor vyplývajících z reformy veřejné správy a místních vládních institucí podle tohoto odstavce); zmrazení valorizace důchodů (s cílem ušetřit 100 milionů EUR); uvalení dočasné krizové dávky na vysoce ziskové podniky (která přinese dodatečné výnosy ve výši nejméně 600 milionů EUR ročně v letech 2011, 2012 a 2013); systém paušálního zdanění pro osoby samostatně výdělečně činné (s výnosem nejméně 400 milionů EUR v roce 2011 a rostoucími výnosy v letech 2012 a 2013); rozšíření základu pro výpočet DPH, aby zahrnoval některé služby, na které se doposud vztahovala výjimka, a převedení 30 % zboží a služeb ze snížené do základní sazby (s výnosem 1 miliardy EUR); postupně zaváděnou ekologickou daň na emise CO2 (s výnosem nejméně 300 milionů EUR v roce 2011); řecká vláda provede právní předpisy o reformě veřejné správy a reorganizaci místních vládních institucí (s cílem snížit náklady nejméně o 500 milionů EUR v roce 2011 a dalších 500 milionů EUR ročně v roce 2012 i 2013); snížení investic financovaných z domácích zdrojů (nejméně o 1 miliardu EUR) cestou upřednostnění investičních projektů financovaných ze strukturálních fondů EU; pobídky k legalizaci staveb porušujících předpisy o územním plánování (s výnosem nejméně 1 500 milionů EUR v letech 2011 až 2013, z toho nejméně 500 milionů EUR v roce 2011); výběr příjmů z herních licencí (nejméně 500 milionů EUR z prodeje licencí a 200 milionů EUR z licenčních poplatků); rozšíření základu pro výpočet daně z nemovitostí cestou aktualizace hodnoty majetku (které přinese dodatečný výnos ve výši nejméně 500 milionů EUR); zvýšené zdanění mezd v naturáliích, mimo jiné cestou zdanění plateb z leasingu automobilů (nejméně o 150 milionů EUR); zvýšené zdanění luxusního zboží (nejméně o 100 milionů EUR); zvláštní daň na nepovolené objekty (s výnosem nejméně 800 milionů EUR ročně); nahrazení pouze 20 % zaměstnanců ve veřejném sektoru (ústřední vládní instituce, obce, veřejné společnosti, místní vládní instituce, státní agentury a další veřejné instituce), kteří odcházejí do důchodu;
b)
zákon o reformě důchodového systému s cílem zajistit jeho střednědobou a dlouhodobou udržitelnost. Zákon by měl zejména zavést jednotnou zákonnou věkovou hranici 65 let pro odchod do starobního důchodu (i pro ženy); sloučení stávajících penzijních fondů do tří fondů a jednotný nový důchodový systém pro všechny současné a budoucí zaměstnance (platný od 1. ledna 2013); snížení horní hranice důchodů; postupné navýšení minimální příspěvkové doby pro získání nároku na plný důchod z 37 na 40 let (do roku 2015); minimální věkovou hranici 60 let pro odchod do starobního důchodu před 1. lednem 2011 (i pro pracovníky vykonávající náročná a fyzicky namáhavá povolání a pracovníky přispívající po dobu 40 let); zrušení zvláštních pravidel pro osoby pojištěné před rokem 1993 (při zachování nabytých práv); výrazné zúžení seznamu namáhavých a fyzicky náročných povolání; snížení důchodových dávek (o 6 % ročně) pro osoby odcházející do důchodu ve věku 60 až 65 let s příspěvkovou dobou méně než 40 let; vytvoření automatického adaptačního mechanismu napojujícího věk pro odchod do starobního důchodu na zvyšování střední délky života (počínaje rokem 2020); vytvoření minimálního zaručeného příjmu vázaného na majetkové poměry pro seniory ve věku vyšším, než je zákonná věková hranice pro odchod do starobního důchodu; zavedení přísnějších podmínek pro přiznání invalidního důchodu a pravidelný přezkum nároku na tento důchod; změnu vzorce pro přiznávání důchodů v příspěvkovém systému k posílení vazby mezi odvedenými příspěvky a pobíranými dávkami (s akruální mírou omezenou na průměrnou roční míru 1,2 %) a rozšíření výpočtu příjmů rozhodných pro důchodové nároky na veškeré příjmy dosažené za celý život (při zachování nabytých práv). Provedení tohoto zákona by v průběhu následujících desetiletí mělo snížit předpokládané zvyšování poměru výdajů na důchody k HDP pod průměr eurozóny a v období let 2010-2060 omezí zvyšování výdajů veřejného sektoru na důchody pod hranici 2,5 % HDP;
c)
posílení úlohy a zdrojů nejvyššího kontrolního úřadu a vytvoření pojistek proti možnému politickému vlivu na prognózy a účetnictví;
d)
návrh reformy mzdové legislativy ve veřejném sektoru, který bude zahrnovat zejména vytvoření jednotného platebního úřadu pro výplatu mezd, zavedení jednotných zásad a harmonogramu pro stanovení zjednodušené a jednotné mzdové tabulky pro veřejný sektor, která bude platit pro státní sektor, místní vládní instituce a další agentury;
e)
právní předpisy ke zvýšení účinnosti daňové správy a kontrol;
f)
zahájení nezávislého přezkumu veřejné správy a stávajících sociálních programů;
g)
zveřejňování měsíčních statistik (na hotovostním základě) o příjmech, výdajích, financování a nedoplatcích výdajů týkajících se dostupných údajů o vládních institucích a jejich podřízených složkách;
h)
akční plán na zlepšení sběru a zpracování údajů o veřejných financích, zejména zdokonalením kontrolních mechanismů ve statistických orgánech a v nejvyšším kontrolním úřadě a zajištěním skutečné osobní odpovědnosti za případy nesprávného vykazování, aby se zajistilo rychlé poskytování vysoce kvalitních údajů o veřejných financích požadovaných nařízeními (ES) č. 2223/96 (4), (ES) č. 264/2000 (5), (ES) č. 1221/2002 (6), (ES) č. 501/2004 (7), (ES) č. 1222/2004 (8), (ES) č. 1161/2005 (9), (ES) č. 223/2009 (10) a (ES) č. 479/2009 (11);
i)
pravidelné zveřejňování informací o finanční situaci veřejných podniků a dalších veřejných subjektů, které nejsou součástí vládních institucí (včetně podrobných výkazů zisku a ztráty, rozvah a údajů o pracovních místech a mzdových nákladech).
3. Řecko přijme do konce prosince 2010 tato opatření:
a)
definitivní přijetí opatření uvedených v odst. 2 písm. a) a d);
b)
návrh právních předpisů na posílení fiskálního rámce. Ten by měl obsahovat zejména stanovení střednědobého fiskálního rámce, vytvoření povinné pohotovostní rezervy v rozpočtu odpovídající 10 % celkových rozpočtových prostředků, vytvoření robustnějších mechanismů pro sledování výdajů a založení nezávislé fiskální agentury, která by poskytovala poradenství a odbornou kontrolu ve fiskální oblasti;
c)
zákon o reformě systému kolektivního vyjednávání o mzdách v soukromém sektoru, který by stanovil snížení sazeb za práci přesčas, větší flexibilitu v uspořádání pracovní doby a umožnil, aby místní územní pakty mohly stanovovat nižší růst mezd než odvětvové dohody;
d)
zákon o minimálních mzdách, který zavede mzdy pod úrovní minimální mzdy pro ohrožené skupiny, jako jsou mládež a dlouhodobě nezaměstnaní, a stanoví opatření, která zaručí, aby stávající minimální mzdy zůstaly po dobu tří let nominálně neměnné;
e)
reformu právních předpisů na ochranu zaměstnanosti, která prodlouží zkušební dobu u nových zaměstnání na jeden rok, sníží celkovou výši odstupného a zajistí, aby se na dělnické profese vztahovaly stejné podmínky odstupného jako na úřednická a odborná povolání, zvýší minimální hranici pro uplatnění pravidel hromadného propouštění, zejména u větších podniků, a usnadní širší využívání smluv na dobu určitou.
f)
výrazné zvýšení míry absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti;
g)
zavedení nového systému správy léčiv, který upřednostní používání generik;
h)
zavedení jednotného systému veřejných zakázek s ústředním orgánem pro jejich zadávání, které zejména zajistí, aby byla nabídková řízení řádná a aby byly prováděny kontroly ex ante a ex post;
i)
právní předpisy zjednodušující a urychlující postup udělování oprávnění pro podniky, průmyslové činnosti a povolání;
j)
úpravu institucionálního rámce řeckého úřadu pro ochranu hospodářské soutěže s cílem zvýšit jeho nezávislost, stanovit přiměřené lhůty pro prošetřování a vydávání rozhodnutí a vybavit jej pravomocí zamítat stížnosti;
k)
lepší správu veřejného majetku s cílem získat v období let 2011-2013 ročně alespoň 1 miliardu EUR;
l)
opatření, která odstraní stávající omezení, jež brání volnému pohybu služeb.
4. Řecko přijme do konce března 2011 tato opatření:
a)
definitivní přijetí opatření uvedených v odst. 3 písm. b).
5. Řecko přijme do konce června 2011 tato opatření:
a)
zjednodušenou a jednotnou mzdovou tabulku pro veřejný sektor, která bude platit pro státní sektor, místní vládní instituce a další agentury a která zajistí, aby platy odrážely produktivitu a svěřené úkoly;
b)
opatření, která reagují na zjištění vyplývající z vnějšího a nezávislého funkčního přezkumu veřejné správy;
c)
posílení inspektorátu práce, který musí být plně obsazen kvalifikovanými pracovníky a musí mít kvantitativní cíle ohledně počtu kontrol, které mají být provedeny.
6. Řecko přijme do konce září 2011 tato opatření:
a)
zahrnutí opatření k fiskální konsolidaci ve výši nejméně 2,2 % HDP do návrhu rozpočtu na rok 2012. Rozpočet musí obsahovat zejména následující opatření (nebo - za výjimečných okolností - opatření přinášející srovnatelné úspory): další rozšíření základu pro výpočet DPH přesunutím zboží a služeb ze snížené do základní sazby (s cílem vybrat alespoň dalších 300 milionů EUR); další snížení počtu zaměstnanců ve veřejném sektoru nad rámec pravidla „jeden nový pracovník za každých pět zaměstnanců, kteří odcházejí do důchodu“ (s cílem uspořit nejméně 600 milionů EUR); stanovení spotřebních daní na nealkoholické nápoje (v celkové hodnotě alespoň 300 milionů EUR); rozšíření základu pro výpočet daně z nemovitostí cestou aktualizace hodnoty majetku (které přinese dodatečný výnos ve výši nejméně 200 milionů EUR); reorganizaci institucí pod úrovní ústředních vládních institucí (s cílem uspořit alespoň 500 milionů EUR); snížení mezispotřeby ústředních vládních institucí (o nejméně 300 milionů EUR oproti úrovni roku 2011); nominální zmrazení důchodů; zvýšení účinnosti paušálního zdanění pro osoby samostatně výdělečně činné (s cílem vybrat alespoň 100 milionů EUR); snížení transferů veřejným podnikům (alespoň o 800 milionů EUR) v návaznosti na jejich restrukturalizaci; navázání dávek v nezaměstnanosti na majetkové poměry (s cílem uspořit 500 milionů EUR); výběr dalších příjmů z herních licencí (nejméně 225 milionů EUR z prodeje licencí a 400 milionů EUR z licenčních poplatků);
b)
zmírnění daňových překážek pro fúze a akvizice;
c)
zjednodušení celního odbavení u vývozů a dovozů;
d)
další zvýšení míry absorpce strukturálních fondů a Fondu soudržnosti;
e)
plné provedení programu zlepšování právní úpravy s cílem snížit administrativní zátěž o 20 % (oproti roku 2008).
7. Řecko přijme do konce prosince 2011 tato opatření:
a)
definitivní přijetí opatření uvedených v odst. 6 písm. a);
b)
posílení řídící schopnosti všech řídících orgánů a zprostředkujících subjektů operačních programů, které jsou součástí národního strategického referenčního rámce pro období let 2007-2013, a jejich certifikaci podle normy ISO 9001:2008 (management kvality).
Článek 3
Řecko musí plně spolupracovat s Komisí a na její odůvodněnou žádost jí neprodleně předá veškeré údaje nebo dokumenty, které jsou nezbytné pro kontrolu dodržování tohoto rozhodnutí.
Článek 4
1. Řecko bude Radě a Komisi čtvrtletně předkládat zprávy, v nichž uvede opatření přijatá za účelem naplňování tohoto rozhodnutí.
2. Zprávy uvedené v odstavci 1 by měly obsahovat následující podrobné informace:
a)
konkrétní opatření naplňující toto rozhodnutí provedená do data zprávy, včetně vyčíslení jejich rozpočtového dopadu;
b)
plánovaná konkrétní opatření k naplnění tohoto rozhodnutí, která budou provedena po datu zprávy, spolu s harmonogramem jejich provedení a odhadem jejich rozpočtového dopadu;
c)
měsíční plnění státního rozpočtu;
d)
údaje za dobu kratší než jeden rok o plnění rozpočtu ze strany sociálního zabezpečení, místních vládních institucí a mimorozpočtových fondů;
e)
vydávání a výplatu státních dluhopisů;
f)
vývoj pracovních míst na dobu neurčitou a určitou ve veřejném sektoru;
g)
očekávané platby z veřejných výdajů (kumulované nedoplatky);
h)
finanční situaci ve veřejných podnicích a dalších veřejných subjektech.
3. Komise a Rada rozborem zpráv posoudí, zda Řecko toto rozhodnutí dodržuje. V rámci tohoto posouzení může Komise navrhnout opatření zajišťující, že bude dodržen postup korekce k nápravě nadměrného schodku stanovený tímto rozhodnutím.
Článek 5
Toto rozhodnutí nabývá účinku dnem oznámení.
Článek 6
Toto rozhodnutí je určeno Řecké republice.
V Lucemburku dne 8. června 2010.