KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr 138/2011
af 16. februar 2011
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 20. maj 2010 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til EU af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«).
(2)
Antidumpingproceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 6. april 2010 af Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Valmieras »Stikla Skiedra« AS og Vitrulan Technical Textiles GmbH (»klagerne«) på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 25 %, af den samlede EU-produktion af visse åben mesh-stoffer af glasfibre. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Kina og Kinas repræsentanter, kendte importører og brugere om indledningen af proceduren. Kommissionen underrettede også producenter i USA, Canada, Kroatien, Tyrkiet og Thailand, da disse lande påtænktes anvendt som referencelande. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(4)
På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina og det store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører og EU-producenter blev stikprøver for disse parters vedkommende nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens og skadens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage stikprøver, blev alle kendte eksporterende producenter i Kina, importører og EU-producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden 1. april 2009 til 31. marts 2010. De kinesiske myndigheder blev også hørt.
(5)
Der blev modtaget 16 besvarelser af stikprøveundersøgelsen fra eksporterende producenter i Kina, hvilket dækker 86 % af importen i undersøgelsesperioden som defineret i nedenstående betragtning. Samarbejdsniveauet blev derfor betragtet som højt.
(6)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve af eksporterende producenter ud fra den største repræsentative eksportmængde af den pågældende vare til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Stikprøven bestod af to individuelle eksporterende producenter og én eksporterende producentgruppe, der bestod af fire forretningsmæssigt forbundne virksomheder, som repræsenterede 42 % af EU-importen i undersøgelsesperioden (UP) som defineret i betragtning 13 nedenfor. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev de berørte parter og de kinesiske myndigheder hørt i forbindelse med udtagelsen af stikprøven og gjorde ikke indsigelse.
(7)
Med hensyn til EU-producenterne fremlagde 12 producenter de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag heraf udtog Kommissionen en stikprøve bestående af de fire største EU-producenter med hensyn til salg og produktion, som tegner for 70 % af EU-erhvervsgrenens samlede salg som defineret i betragtning 59 nedenfor.
(8)
Kun fire ikke forretningsmæssigt forbundne importører fremlagde de ønskede oplysninger inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Det blev derfor besluttet, at der ikke var behov for at udtage en stikprøve af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører.
(9)
For at give de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis de ønskede det, sendte Kommissionen de relevante formularer til de stikprøveudvalgte eksporterende producenter. Alle de eksporterende producenter i stikprøven anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller om individuel behandling, hvis undersøgelser skulle vise, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling. Desuden anmodede en eksporterende producent, der bestod af en gruppe forretningsmæssigt forbundne virksomheder, som ikke indgik i stikprøven, om en individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3.
(10)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til de eksporterende producenter i stikprøven og til de eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, som havde anmodet om en individuel undersøgelse, samt til de fire EU-producenter i stikprøven, de fire samarbejdsvillige ikke forretningsmæssigt forbundne importører og alle de kendte brugere i EU. Der blev fremsendt spørgeskemaer til producenter i USA, der som nævnt i indledningsmeddelelsen var foreslået som referenceland, og til producenter i andre mulige referencelande. Der indkom besvarede spørgeskemaer fra de kinesiske eksporterende producenter i stikprøven og fra den samarbejdsvillige producent, der havde anmodet om en individuel undersøgelse, fra en producent i USA og en producent i Canada, der som forklaret i betragtning 43 nedenfor var under overvejelse som referenceland, fra alle EU-producenterne i stikprøven og fra fire ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Ingen brugere forsynede Kommissionen med oplysninger eller gav sig til kende i løbet af undersøgelsen.
(11)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på sine vurderinger i forbindelse med spørgsmålet markedsøkonomisk behandling/individuel behandling og med henblik på foreløbig fastsættelse af dumping, heraf følgende skade og EU's interesser, og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
Eksporterende producenter i Kina:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Grand Composite Group, som er sammensat af:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
b)
EU-producenter
-
Saint Gobain Vertex s.r.o, Den Tjekkiske Republik
-
Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Ungarn
-
Vitrulan Technical Textiles GmbH, Tyskland
-
Valmieras Stikla Skiedra AS, Letland
c)
Ikke forretningsmæssigt forbundne importører
-
Masterplast, Ungarn.
(12)
Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for eksporterende producenter i Kina, der eventuelt ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomhed med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra Canada som referenceland:
d)
Producent i referencelandet
-
Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Canada.
3. Undersøgelsesperiode
(13)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. april 2009 til den 31. marts 2010 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(14)
Den pågældende vare er åben mesh-stoffer af glasfibre med en cellestørrelse på mere end 1,8 mm i både længde og bredde og med en vægt på mere end 35 g pr. m2 og med oprindelse i Kina (»den pågældende vare«), der i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 og ex 7019 90 99.
(15)
Åben mesh-stoffer er lavet af glasfibergarn og findes i forskellig cellestørrelse og vægt pr. kvadratmeter. De anvendes for det meste som forstærkningsmateriale i byggesektoren (udvendig temperaturisolering, marmor/gulvforstærkning, vægreparationer).
(16)
Efter indledningen af proceduren anmodede en eksporterende producent i Kina, som fremstiller glasfiberskiver, om præcisering af, hvorvidt denne varetype er omfattet af varedefinitionen. EU-erhvervsgrenen blev hørt og var af den opfattelse, at sådanne skiver kan betragtes som varer i efterfølgende produktionsled og derfor ikke nødvendigvis er omfattet af varedefinitionen. Da de oplysninger, der er tilgængelige for Kommissionen, på dette stadie af proceduren endnu ikke muliggør en endegyldig konklusion om varens grundlæggende egenskaber, blev det besluttet foreløbigt at behandle glasfiberskiver som omfattet af definitionen af den pågældende vare, indtil indhentningen af yderligere oplysninger og tilkendegivelser fra de interesserede parter i forbindelse med resten af undersøgelsen er tilendebragt.
2. Samme vare
(17)
Undersøgelsen har vist, at åben mesh-stoffer af glasfibre, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina og på hjemmemarkedet i Canada, der midlertidigt blev valgt som referenceland, samt åben mesh-stoffer af glasfibre, der fremstilles og sælges i EU af EU-erhvervsgrenen, stort set har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Foreløbig anses de derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Generel metode
(18)
Den i det efterfølgende beskrevne generelle metode er blevet anvendt på de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina med henblik på at fastslå, om de praktiserede dumping.
2. Markedsøkonomisk behandling
(19)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
1)
Erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedspriserne.
2)
Firmaer skal have ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring, og som anvendes til alle formål.
3)
Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system.
4)
Der skal forefindes konkurs- og ejendomslove, der garanterer stabilitet og retssikkerhed.
5)
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(20)
I denne undersøgelse anmodede samtlige eksporterende producenter i stikprøven om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og indsendte ansøgningsformularen herom inden for tidsfristen.
(21)
For alle ovennævnte stikprøveudvalgte eksporterende producenter indhentede Kommissionen alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, og kontrollerede ved besøg hos nedennævnte virksomheder alle de oplysninger, som var afgivet i anmodningen om markedsøkonomisk behandling, og alle andre oplysninger, den fandt nødvendige.
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Grand Composite Group, som er sammensat af:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd.
-
Den fjerde virksomhed i den stikprøveudvalgte gruppe af forretningsmæssigt forbundne virksomheder er beliggende på De Britiske Jomfruøer og indgik derfor ikke i vurderingen vedrørende markedsøkonomisk behandling.
(22)
Indledningsvis blev det ved undersøgelsen fastslået, at to stikprøveudvalgte eksporterende producenter i Kina opfyldte alle kravene i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), for at kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, mens den tredje stikprøveudvalgte eksporterende producent, der bestod af en gruppe forretningsmæssigt forbundne virksomheder, ikke opfyldte kriterium 2 vedrørende internationale standarder for regnskabsføring. Navnlig konstateredes det, at visse omkostninger, indtægter og regnskaber ikke nøjagtigt afspejlede den finansielle situation for virksomhederne i gruppen. Desuden var regnskabernes ufuldstændighed ikke nævnt i revisionsrapporten.
(23)
Kommissionen fremlagde officielt resultaterne af konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling for de pågældende eksporterende producenter i Kina og klagerne. De fik endvidere lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres.
(24)
Efter offentliggørelsen af resultaterne vedrørende markedsøkonomisk behandling indkom der kun bemærkninger fra den stikprøveudvalgte eksporterende producent/gruppe, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling. Disse bemærkninger kunne dog ikke foranledige en ændring af resultaterne på dette område, da de ikke kunne tilbagevise den fremførte kritik, men kun give generelle forklaringer, der gik ud på, at hele gruppen er kontrolleret af en person, og at virksomhederne i gruppen var på vej gennem en overgangsfase med henblik på integrering af forretningen.
(25)
Umiddelbart forud for kontrolbesøgene vedrørende dumping blev der for Kommissionen fremlagt en række påstande, som i et enkelt tilfælde kunne dokumenteres, vedrørende de to eksporterende producenter i Kina, som indledningsvis blev foreslået indrømmet markedsøkonomisk behandling. Disse påstande blev undersøgt i forbindelse med kontrolbesøgene vedrørende dumping.
(26)
For den første eksporterende producents vedkommende gik den fremsatte påstand specifikt ud på, at producenten havde fremlagt forfalskede vedtægter i sin ansøgning om markedsøkonomisk behandling og i løbet af kontrolbesøget vedrørende markedsøkonomisk behandling. Kommissionen modtog kopier af de angiveligt ægte vedtægter og den hertil svarende joint venture-kontrakt mellem virksomhedens aktionærer. Ved det første kontrolbesøg vedrørende dumping fremlagde den eksporterende producent en attesteret kopi af sine vedtægter registreret hos de lokale myndigheder; dette var det samme udaterede dokument som det, virksomheden havde vedlagt sin ansøgning om markedsøkonomisk behandling og fremlagt i forbindelse med kontrol på stedet vedrørende markedsøkonomisk behandling.
(27)
Ved en sammenligning af dette dokument med det dokument, Kommissionen havde modtaget, jf. betragtning 25 og 26, blev der konstateret forskelle med hensyn til datering, involverede parter og visse bestemmelser om restriktioner vedrørende ansættelse af arbejdskraft. Der konstateredes desuden forskelle med hensyn til salgsrestriktioner ved sammenligning af den joint venture-kontrakt, der var vedlagt virksomhedens ansøgning om markedsøkonomisk behandling, og den Kommissionen havde modtaget.
(28)
Ved brev blev den eksporterende producent orienteret om, at disse oplysninger kunne danne grundlag for anvendelse af grundforordningens artikel 18, og producenten blev anmodet om at fremsætte bemærkninger hertil. Den eksporterende producent kunne i sit svar ikke tilstrækkeligt overbevisende forklare de pågældende forskelle og dermed ikke fjerne tvivlen om det første dokuments autenticitet og om de oplysninger, den eksporterende producent havde afgivet i sin ansøgning om markedsøkonomisk behandling.
(29)
Påstanden vedrørende den anden eksporterende producent omhandlede specifikt forfalskede reviderede regnskaber. Denne påstand blev undersøgt ved kontrol på stedet, og der konstateredes uoverensstemmelser med hensyn til de balancer, der var overført fra de ikke reviderede regnskaber for 2006 til de første reviderede årsregnskaber for 2007. Desuden var der ikke i virksomhedens regnskaber bogført revisionshonorarer og betalinger heraf for 2007 og 2008.
(30)
Ved brev blev den eksporterende producent orienteret om de uoverensstemmelser, der var konstateret ved kontrollen på stedet, og producenten blev anmodet om at fremsætte bemærkninger hertil. Producenten blev også orienteret om, at disse nye oplysninger kunne danne grundlag for anvendelse af grundforordningens artikel 18. Den eksporterende producents svar indeholdt ikke nye oplysninger, som kunne bortveje tvivlen vedrørende nøjagtigheden og fuldstændigheden af de tal, producenten havde fremlagt i sine årsregnskaber. Tværtimod indrømmede den eksporterende producent i sit svar, at der eksisterede to forskellige sæt regnskaber med forskellige tal for 2006, og at virksomhedens regnskaber for 2007 og 2008 indeholdt fejl, som ikke var kommenteret af revisor.
(31)
På baggrund af ovennævnte nye oplysninger fandt Kommissionen, at den første eksporterende producent havde afgivet vildledende oplysninger i forbindelse med undersøgelsen. På dette grundlag besluttedes det at anvende grundforordningens artikel 18 og at trække det oprindelige forslag om indrømmelse af markedsøkonomisk behandling tilbage.
(32)
For den anden eksporterende producents vedkommende blev det besluttet at nægte markedsøkonomisk behandling på grund af virksomhedens manglende opfyldelse af kriterie 2 i vurderingen vedrørende markedsøkonomisk behandling.
3. Individuel behandling
(33)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen i tilfælde hvor virksomhederne kan bevise, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
-
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
-
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige embedsmænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden ikke desto mindre er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
-
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
-
Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(34)
De tre stikprøveudvalgte eksporterende producenter, som anmodede om markedsøkonomisk behandling, anmodede også om individuel behandling, såfremt de ikke skulle blive indrømmet markedsøkonomisk behandling. Da grundforordningens artikel 18 fandt anvendelse på den første eksporterende producent, blev denne nægtet individuel behandling. Om den anden eksporterende producent konstateredes det, at virksomheden opfyldte betingelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og derfor kunne indrømmes individuel behandling.
(35)
For den tredje eksporterende producent (gruppe af virksomheder), om hvem det konstateredes, at den ikke opfyldte kravene for markedsøkonomisk behandling, blev det besluttet at indrømme individuel behandling, da det fandtes, at virksomheden opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(36)
På grundlag af de foreliggende oplysninger konstateredes det foreløbigt, at følgende to eksporterende producenter fra Kina, der indgik i stikprøven, opfyldte alle kravene for indrømmelse af individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Grand Composite Group, som er sammensat af:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd.
4. Individuel undersøgelse
(37)
Gruppen af forretningsmæssigt forbundne virksomheder, som ikke indgik i stikprøven, og som anmodede om individuel undersøgelse, anmodede også om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, såfremt det ved undersøgelsen skulle blive fastslået, at de ikke opfyldte kravene for markedsøkonomisk behandling, og indsendte besvaret ansøgningsformular vedrørende markedsøkonomisk behandling inden for den fastsatte tidsfrist.
(38)
De oplysninger, som den virksomhed, der anmodede om individuel undersøgelse, havde angivet i ansøgningsformularen vedrørende markedsøkonomisk behandling, blev ikke verificeret. Dette vil efterfølgende blive undersøgt.
5. Normal værdi
a) Valg af referenceland
(39)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(40)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende USA som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(41)
Fire samarbejdende eksporterende producenter meddelte, at USA ikke ville være et passende referenceland, eftersom det glasfibergarn, der anvendes her, og som er den vigtigste råvare ved produktionen af den pågældende vare, er af en anden type end det, der anvendes af de kinesiske eksporterende producenter, og dermed dyrere. De foreslog i stedet Tyrkiet eller Thailand anvendt som referenceland, da producenterne af den pågældende vare i disse to lande anvender den samme type glasfibergarn som de kinesiske eksporterende producenter.
(42)
Kommissionen undersøgte, om det var hensigtsmæssigt at anvende et andet land som referenceland, og der blev sendt spørgeskemaer til producenter af den pågældende vare i Canada, Kroatien, Tyrkiet og Thailand. Kun én af producenterne af den pågældende vare i USA og den eneste producent i Canada besvarede spørgeskemaet.
(43)
Både Canadas og USA's marked blev undersøgt med henblik på at fastslå, om disse lande var velegnede som referencelande. Med hensyn til Canada konstateredes det, at Canada, til trods for at der i landet kun findes en producent af den pågældende vare, har et åbent marked uden importtold, og at konkurrencen på markedet er sikret ved betragtelig import af den pågældende vare fra tredjelande. Desuden konstateredes det, at den canadiske producent fremstiller alle typer af den pågældende vare - til forskel fra producenten i USA, der kun fremstiller en enkelt type af samme vare - hvilket gør det muligt at beregne den normale værdi for hver type af den pågældende vare. Undersøgelsen viste, at Canada foreløbigt kunne anvendes som referenceland med henblik på fastsættelse af den normale værdi.
(44)
Oplysningerne i den samarbejdsvillige canadiske producents besvarelse blev kontrolleret på stedet og fundet pålidelige med hensyn til beregning af den normale værdi.
(45)
Kommissionen konkluderer derfor foreløbigt, at Canada er et hensigtsmæssigt og rimeligt valg af referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7.
b) Fastsættelse af den normale værdi
(46)
Den normale værdi blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsat på grundlag af efterprøvede oplysninger fra producenten i referencelandet, jf. nedenfor.
(47)
Den canadiske producents hjemmemarkedssalg af samme vare blev, for så vidt angår mængde, fundet repræsentativt i forhold til den pågældende vare, der blev eksporteret til EU af de samarbejdsvillige eksporterende producenter.
(48)
Hjemmemarkedssalget til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i løbet af undersøgelsesperioden kunne anses for at have fundet sted i normal handel for alle typer af samme vare fremstillet af den canadiske producent. På grund af kvalitetsforskel mellem samme vare produceret og solgt i Canada og den pågældende vare blev det vurderet mere hensigtsmæssigt at beregne den normale værdi for at kunne tage disse forskelle i betragtning og sikre en retfærdig sammenligning, jf. betragtning 52.
(49)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, litra c), blev SA&G og fortjeneste beregnet på basis af dataene for den canadiske producent.
c) Eksportpriser for eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling
(50)
For to af de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven, som blev indrømmet individuel behandling, og hvis eksportsalg til EU gik direkte til uafhængige kunder, blev eksportpriserne således fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
d) Sammenligning
(51)
Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik.
(52)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Den normale værdi blev justeret for kvaliteten af input, såsom kemikalier, belægning og råmaterialer (type glasfibergarn). Der blev foretaget yderligere justeringer vedrørende indirekte skatter, søtransport, forsikrings- og håndteringsomkostninger og hermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, bankgebyrer og provisioner i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.
6. Dumpingmargener
a) For samarbejdende eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling
(53)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for de to stikprøveudvalgte samarbejdsvillige eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling, fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi for referencelandet og det vejede gennemsnit af eksportprisen for den pågældende vare til EU som fastlagt ovenfor.
(54)
På det grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit EU's grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd og den hermed forretningsmæssigt forbundne virksomhed Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
b) For alle andre eksporterende producenter
(55)
Dumpingmargenen for de samarbejdende eksporterende producenter i Kina, som ikke indgik i stikprøven, blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 6, beregnet som gennemsnittet af den dumpingmargen, der var fastsat for de to eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling.
(56)
For at beregne den landsdækkende dumpingmargen for alle andre ikkesamarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina og for den stikprøveudvalgte eksporterende producent, der var omfattet af grundforordningens artikel 18, blev graden af samarbejdsvilje først beregnet på grundlag af en sammenligning af den eksportmængde til EU, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde oplyst, med Eurostats tilsvarende statistikker.
(57)
På grund af det høje samarbejdsniveau i forbindelse med undersøgelsen, idet de samarbejdsvillige virksomheder tegnede sig for ca. 86 % af al import fra Kina i undersøgelsesperioden, blev den landsdækkende dumpingmargen fastsat ved at anvende den højeste dumpingmargen, der blev konstateret for de to eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling.
(58)
På det grundlag udgør den foreløbige vejede gennemsnitlige dumpingmargen på basis af stikprøven og det landsdækkende dumpingniveau følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Vejet gennemsnit på basis af stikprøven for de samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven (jf. bilag I)
57,7 %
Restdumpingmargen for de ikkesamarbejdsvillige producenter og Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
D. SKADE
1. EU-produktion
(59)
I undersøgelsesperioden blev samme vare fremstillet af 19 producenter i EU. Disse producenter udgør den samlede EU-produktion, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. Da der blev indsamlet oplysninger eller forelå oplysninger fra alle de 19 producenter, som støttede klagen, vil disse producenter i det følgende blive benævnt »EU-erhvervsgrenen«.
(60)
Som anført i betragtning 7 indsendte 12 EU-producenter de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Der blev udtaget en stikprøve bestående af fire producenter, der repræsenterede ca. 70 % af den skønnede samlede EU-produktion.
2. EU-forbruget
(61)
Beregningen af EU-forbruget blev baseret på beløb nævnt i klagen og suppleret med efterprøvede tal fra producenter og importører, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. EU-forbruget blev således fastsat på grundlag af salget i Unionen af samme vare produceret af EU-erhvervsgrenen og importmængden af den pågældende vare fra Kina og fra tredjelande.
(62)
På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:
2006
2007
2008
2009
UP
EU-forbruget i m2
534 641 644
644 081 493
673 885 434
584 086 575
597 082 715
Indeks: 2006 = 100
100
120
126
109
112
Kilde: Klagen, suppleret med data fra de samarbejdsvillige virksomheder og fra Eurostat.
(63)
Forbruget af den pågældende vare og samme vare i EU steg med 12 % i den betragtede periode. Det steg med 26 % mellem 2006 og 2008 og faldt med 17 % mellem 2008 og 2009. I løbet af UP steg forbruget igen en smule. Det midlertidige fald i 2009 kan tilskrives en afmatning på markedet for byggevarer.
3. Import fra det pågældende land
a) Mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten fra det pågældende land
(64)
Udtrykt i mængde steg importen af den pågældende vare fra Kina med 48 % gennem hele den betragtede periode. I takt med udviklingen i forbruget og afmatningen i byggesektoren faldt den igen en smule i 2009. Ikke desto mindre foreligger der en klar langsigtet stigende tendens for denne import, og stigningen i importmængden var meget mere markant end stigningen i EU-forbruget.
2006
2007
2008
2009
UP
Import fra Kina i m2
206 145 893
290 395 250
318 345 286
294 111 736
304 218 214
Indeks: 2006 = 100
100
141
154
143
148
Kilde: Eurostat og klagen.
(65)
Den øgede importmængde af den pågældende vare fra Kina blev ledsaget af et fald i den gennemsnitlige importpris, der således faldt med 12 % mellem 2006 og UP.
2006
2007
2008
2009
UP
Prisen på importen fra Kina i euro
0,19
0,19
0,19
0,17
0,17
Indeks: 2006 = 100
100
99
101
89
88
Kilde: Eurostat og klagen.
(66)
Markedsandelen for importen fra det pågældende land steg med 32 % i den betragtede periode, hvilket i dette tilfælde betyder en stigning på 13 procentpoint. I UP tegnede importen fra det pågældende land sig for en markedsandel på hele 51 %.
2006
2007
2008
2009
UP
Markedsandel for importen fra Kina
38,6 %
45,1 %
47,2 %
50,4 %
51,0 %
Indeks: 2006 = 100
100
117
123
131
132
Kilde: Beregning.
b) Virkningen af dumpingimporten på priserne
(67)
Med henblik på at analysere prisunderbuddet blev de samarbejdsvillige eksporterende kinesiske producenters gennemsnitlige importpriser sammenlignet med de stikprøveudvalgte EU-producenters gennemsnitspriser i UP. EU-erhvervsgrenens priser blev justeret til nettopriser, ab fabrik-niveau, og sammenlignet med cif-importprisen. Sidstnævnte priser blev justeret for importtold og omkostninger efter import. På grund af kvalitetsforskel mellem den pågældende vare importeret fra Kina og samme vare produceret af EU-industrien blev der desuden foretaget endnu en justering af priserne på importen fra Kina. Denne justering afspejler forskelle i parametre såsom maskinretning, retning på tværs af maskinretning, trækbrudstyrke og brudforlængelse, som ikke var fuldt dækket som parametre i forbindelse med varekontrolnummeret.
(68)
I betragtning af justeringen for kvalitet var den konstaterede vejede gennemsnitlige underbudsmargen udtrykt i procent af EU-erhvervsgrenens priser på mellem 29,5 % og 30,2 % i UP.
4. EU-erhvervsgrenens situation
a) Indledende bemærkninger
(69)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og indikatorer, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(70)
Det erindres, at Kommissionen som nævnt i betragtning 7 ovenfor udtog en stikprøve bestående af de fire største EU-producenter (efter salg og produktion).
(71)
Indikatorerne for makroøkonomiske data såsom produktion, kapacitet, salgsmængde og markedsandel er baseret på data vedrørende hele EU-erhvervsgrenen (nedenstående tabeller refererer til makrodata som kilde). De øvrige indikatorer er baseret på efterprøvede data fra producenterne i stikprøven. Der henvises til disse indikatorer som mikroøkonomiske data.
(72)
I løbet af undersøgelsen konstateredes det, at en del af EU-erhvervsgrenens salg fandt sted gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder. Virksomhederne hævdede, at disse transaktioner burde behandles som salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder, da forbindelserne mellem virksomhederne angiveligt ikke var direkte, og salget fandt sted efter armslængdeprincippet. Imidlertid blev det besluttet foreløbigt at udelukke disse transaktioner fra beregningen af skadesmargenen og fra skadesindikatorerne, idet Kommissionen vil fortsætte sin analyse af disse specifikke salg. Der er gjort undtagelser for salg mellem forretningsmæssigt forbundne virksomheder i forbindelse med to af de stikprøveudvalgte virksomheder, i forbindelse med hvilke der kunne redegøres for gensalgsmekanismen, og denne kunne verificeres.
b) Skadesindikatorer
Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse
2006
2007
2008
2009
UP
Produktion i m2
382 225 680
428 658 047
457 433 396
374 603 756
367 613 247
Indeks: 2006 = 100
100
112
120
98
96
Kapacitet i m2
496 396 987
510 307 199
579 029 615
527 610 924
548 676 487
Indeks: 2006 = 100
100
103
117
106
111
Kapacitetsud-nyttelse
77 %
84 %
79 %
71 %
67 %
Kilde: Makroøkonomiske data..
(73)
I løbet af den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens produktionsmængde med 4 %. Generelt fulgte produktionen tendensen for forbruget, dvs. en stigning i årene 2006-2008 efterfulgt af et brat fald i 2009 og yderligere et mindre fald i UP. Til forskel fra forbruget forbedredes EU-erhvervsgrenens produktion således ikke i UP, men fortsatte med at falde.
(74)
EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelsesrate faldt i den betragtede periode med 10 procentpoint fra 77 % i 2006 til 67 % i UP. Det bør imidlertid bemærkes, at dette delvist kan tilskrives den omstændighed, at selve kapaciteten steg en smule som følge af EU-producenternes investeringer.
Lagerbeholdninger
2006
2007
2008
2009
UP
Slutlagre i m2
14 084 616
37 105 459
46 426 609
45 326 596
40 164 077
Indeks: 2006 = 100
100
263
330
322
285
Kilde: Makroøkonomiske data.
(75)
EU-erhvervsgrenens lagerbeholdninger tredobledes næsten i den betragtede periode. Denne tendens falder sammen med faldende mængder for salg og produktion. I forhold til produktionsmængden øgedes lagerbeholdningerne mindre end 4 % i 2006 til over 11 % i UP.
Salgsmængde og markedsandel
2006
2007
2008
2009
UP
Salgsmængde i m2
308 323 107
332 203 996
338 119 822
272 575 708
274 270 229
Indeks: 2006 = 100
100
108
110
88
89
EU-erhvervsgrenens markedsandel
58 %
52 %
50 %
47 %
46 %
Indeks: 2006 = 100
100
89
87
81
80
Kilde: Makroøkonomiske data.
(76)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt i løbet af den betragtede periode med 11 %, hvilket resulterede i et tab af markedsandele på 12 procentpoint fra 58 % til 46 % af det samlede EU-forbrug.
(77)
Salgspriser
2006
2007
2008
2009
UP
Salgspriser i euro
0,39
0,42
0,41
0,39
0,38
Indeks: 2006 = 100
100
106
105
99
97
Kilde: Mikroøkonomiske data.
(78)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris til ikkeforretningsmæssigt forbundne parter i EU faldt med 3 % i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen sænkede ikke sine salgspriser i nævneværdigt omfang med henblik på at konkurrere med dumpingimporten. Dette bidrog imidlertid til et betydeligt tab af markedsandele i løbet af den betragtede periode.
Rentabilitet
2006
2007
2008
2009
UP
Gennemsnitlig fortjeneste før skat
6 %
18 %
14 %
10 %
12 %
Indeks: 2006 = 100
100
309
234
166
212
Kilde: Mikroøkonomiske data.
Investeringer, investeringsafkast, likviditet og evnen til at rejse kapital
2006
2007
2008
2009
UP
Investeringer (EUR)
1 674 651
4 727 666
4 630 523
4 703 158
5 049 713
Afkast af nettoaktiverne
5 %
24 %
16 %
5 %
9 %
Likviditet (EUR)
11 176 326
16 454 101
15 469 513
11 883 024
14 031 017
Kilde: Mikroøkonomiske data.
(79)
Som beskrevet i betragtning 68 ovenfor udøvede importen fra Kina et betydeligt pres på EU-markedet i den betragtede periode. Ikke desto mindre lykkedes det EU-erhvervsgrenen at opretholde en god finansiel situation mellem 2006 og 2007, hvor rentabiliteten steg fra 6 % til 18 %. Rentabiliteten, der derefter begyndte at falde, var i UP på 12 %. Andre finansielle indikatorer, såsom afkastet af aktiver og likviditeten, forblev også positive. EU-erhvervsgrenen indgik med andre ord ikke i aggressiv priskonkurrence med den kinesiske import. I stedet valgte man at påbegynde en omstruktureringsproces, hvor der investeredes i produktionsteknologier med henblik på langsigtet at øge produktets kvalitet og reducere produktionsomkostningerne. Dette skete imidlertid på baggrund af faldende salgsmængder og tab af markedsandele til de kinesiske konkurrenter. Det bør nævnes, at der i forbindelse med ovennævnte beregning af fortjenester ikke blev taget hensyn til visse stikprøveudvalgte producenters ekstraordinært høje omstruktureringsomkostninger. Hvis disse omkostninger blev inddraget, ville EU-erhvervsgrenens rentabilitet være betragteligt lavere. Dette ville påvirke ovennævnte øvrige finansielle indikatorer negativt.
(80)
I den betragtede periode var EU-erhvervsgrenen stadig i stand til at opretholde et højt investeringsniveau med henblik på at reducere produktionsomkostningerne og udvikle mere effektive produktionsmetoder. Investeringerne i UP mere end tredobledes i forhold til tallene for 2006.
(81)
EU-erhvervsgrenen fandt ikke evnen til at rejse kapital problematisk i den betragtede periode.
(82)
Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
2006
2007
2008
2009
UP
Beskæftigelse
1 492
1 431
1 492
1 247
1 180
Indeks: 2006 = 100
100
96
100
84
79
Gennemsnitlige arbejdskraft-omkostninger pr. ansat (EUR)
14 046
14 761
16 423
15 471
15 360
Produktivitet pr. ansat (m2)
237 853
283 882
281 761
277 954
289 066
Kilde: Mikroøkonomiske data - undtagen for beskæftigelsen - og makroøkonomiske data.
(83)
Antallet af arbejdstagere i den del af EU-erhvervsgrenen, der fremstiller samme vare, faldt betragteligt (med 21 %) i den betragtede periode. Til trods for det høje lønningsniveau fik EU-erhvevsgrenen fra og med 2008 yderligere reduceret de gennemsnitlige lønomkostninger pr. ansat. Som følge heraf steg produktiviteten, udtrykt som produceret mængde pr. ansat, i løbet af den betragtede periode.
c) Dumpingens størrelse
(84)
I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten fra det pågældende land kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen på EU-markedet ikke anses for at være ubetydelige i UP.
5. Konklusion vedrørende skade
(85)
Som det klart fremgår af skadesanalysen ovenfor, led EU-erhvervsgrenen væsentlig skade i den betragtede periode med hensyn til salg, produktionsmængde, kapacitetsudnyttelse og markedsandele samt antallet af ansatte, der faldt betydeligt med 21 % som følge af erhvervets omstruktureringsbestræbelser. Derfor kunne EU-erhvervsgrenen ikke drage fordel af væksten på markedet, der blev fuldstændigt overtaget af den kinesiske import. Stigningen på 48 % i importmængden i den betragtede periode var da også meget højere end stigningen på 12 % i EU-forbruget.
(86)
Det vurderes, at hvis den kinesiske dumpingimport fortsat i væsentlig grad underbyder EU-erhvervsgrenens priser, vil dette fortsat påvirke salgsmængden negativt og dermed uundgåeligt også forværre EU-erhvervsgrenens finansielle og økonomiske situation. På mellemlang sigt forventes de europæiske virksomheders rentabilitet og andre finansielle indikatorer at forværres.
(87)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(88)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra det pågældende land havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
2. Dumpingimportens virkninger
(89)
I den betragtede periode steg dumpingimporten fra Kina af den pågældende vare med næsten 50 % og opnåede en betydelig andel af EU-markedet. Sideløbende var der en direkte og sammenlignelig forværring af den økonomiske situation i EU-erhvervsgrenen, som er den eneste anden væsentlige aktør på EU-markedet, da importen fra andre lande er ubetydelig.
(90)
Den fortsatte stigning i mængden af dumpingimport blev ledsaget af et betydeligt underbud af EU-erhvervsgrenens priser. I den betragtede periode var den gennemsnitlige pris for importen fra Kina ifølge Eurostats importstatistikker ca. 50 % lavere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitspris. Selv efter justering for forskelle i kvalitet var de beregnede underbudsmargener for de kinesiske eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling, på ca. 35 % i løbet af UP. Det kan derfor med rimelighed konkluderes, at dumpingimporten var årsag til et vist pristryk i 2009 og i UP, og især til det betragtelige tab af markedsandele, som EU-erhvevsgrenen led i løbet af den betragtede periode.
(91)
I betragtning af det tidsmæssige sammenfald mellem på den ene side den kraftige vækst i dumpingimporten, som underbød EU-erhvervsgrenens priser, og på den anden side EU-erhvervsgrenens tab af salgs- og produktionsmængde og faldet i markedsandele, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten volder EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
3. Virkningerne af andre faktorer
a) EU-erhvervsgrenens eksportresultater
2006
2007
2008
2009
UP
Eksport i m2
48 288 843
39 478 526
43 447 744
35 884 733
36 003 755
Indeks: 2006 = 100
100
82
90
74
75
Kilde: Makroøkonomiske data.
(92)
EU-erhvervsgrenens eksportmængde faldt i den betragtede periode med 25 %, men udgjorde i gennemsnit kun ca. 8 % af det samlede salg. Betydningen af faldet i eksporten for EU-erhvervsgrenens samlede resultater var således begrænset.
b) Import fra tredjelande
(93)
Importen fra tredjelande var ubetydelig i den betragtede periode og kan ikke have bidraget til den væsentlige skade, som påførtes EU-erhvervsgrenen.
c) Virkningerne af krisen i byggesektoren
(94)
Virkningerne af den økonomiske krise i byggesektoren kan klart observeres i dataene vedrørende forbruget fra 2009 og frem. Krisen burde imidlertid have påvirket EU-erhvervsgrenen og de kinesiske eksportører i samme omfang. I forbindelse med skadesundersøgelsen konstateredes det imidlertid, at importen fra Kina fortsat - også under krisen - fratog EU-erhvervsgrenen markedsandele.
(95)
Desuden strakte krisens negative virkninger på EU-markedet sig kun over en relativt kort periode, idet der allerede i UP var tegn på bedring.
(96)
Således bryder virkningerne af krisen ikke årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(97)
Ud fra ovenstående bekræftes det foreløbigt, at den pågældende dumpingimport forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
(98)
En række andre faktorer end dumpingimporten blev undersøgt, men ingen af disse kunne forklare de alvorlige tab af markedsandele og produktions- og salgsmængder, som fandt sted i den betragtede periode og især i UP. Disse tab, som EU-erhvervsgrenen har lidt, falder sammen med stigningen i mængden af dumpingimport af den pågældende vare fra Kina.
(99)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
F. UNIONENS INTERESSER
1. Generelle bemærkninger
(100)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for de foreløbige konklusioner om skadevoldende dumping var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i det foreliggende tilfælde. I henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, vurderede Kommissionen derfor med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger virkningerne af eventuelle foranstaltninger for alle parter, der var berørt af proceduren, samt følgerne af ikke at træffe foranstaltninger.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(101)
Skadesanalysen har tydeligt vist, at EU-erhvervsgrenen har lidt under dumpingimporten. Den øgede tilstedeværelse af dumpingimport de senere år medførte et fald i salget på EU-markedet og et betydeligt tab af markedsandele for EU-erhvervsgrenen.
(102)
Undersøgelsen har vist, at en stigning i markedsandelen for dumpingimporten fra det pågældende land er sket direkte på EU-erhvervsgrenens bekostning. Det skal understreges, at den pågældende vare er en vigtig vare for omsætningen hos de stikprøveudvalgte EU-producenter, da den udgør indtil 40 % af deres omsætning i forbindelse med salg. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, er en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens situation meget sandsynlig på grund af det langvarige pristryk, der er udøvet af dumpingimporten fra Kina på EU-markedet. Ydermere vil de bestræbelser, EU-erhvervsgrenen har udfoldet med henblik på at omstrukturere og forbedre kvaliteten af deres produkt blive fuldstændigt undermineret. Indførelsen af foranstaltninger vil genetablere importprisen på et ikkeskadevoldende niveau, hvilket vil give EU-erhvervsgrenen mulighed for at konkurrere på rimelige handelsvilkår.
(103)
Derfor konkluderes det foreløbigt, at det klart vil være i EU-erhvervsgrenens interesse at indføre antidumpingforanstaltninger.
3. Importørernes interesser
(104)
De sandsynlige virkninger af foranstaltningerne for importører skal behandles i henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 2. I denne forbindelse skal det bemærkes, at fire ikke forretningsmæssigt forbundne importører har samarbejdet med undersøgelsen; deres samlede import af den pågældende vare udgjorde 15 % af importen fra Kina i UP.
(105)
På baggrund af data verificeret ved kontrol på stedet for den største af de samarbejdsvillige importørers vedkommende forventes virkningerne af foranstaltningerne for denne virksomhed ikke at blive væsentlige, da den pågældende vare kun udgør en mindre del af virksomhedens omsætning.
(106)
Virksomheden påpegede imidlertid, at EU-erhvervsgrenens samlede produktionskapacitet er lavere end den nuværende efterspørgsel, som angiveligt forventes at vokse. Virksomheden påpegede også, at mulighederne for forsyninger fra tredjelande er begrænsede. Derfor forventer virksomheden forstyrrelser af forsyningen, hvis toldniveauet bliver for højt. I denne henseende bør det bemærkes, at det foreslåede niveau for foranstaltningerne, der tager højde for kvalitetsforskelle mellem den pågældende vare importeret fra Kina og samme vare produceret af EU-erhvervsgrenen, i betragtning af det betydelige prisunderbud ikke forventes at eliminere importen af den pågældende vare fra Kina til EU.
4. Brugernes og forbrugernes interesser
(107)
Der blev sendt spørgeskemaer til 13 kendte brugere. Ingen af disse indsendte imidlertid besvarelser eller besluttede at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. Der blev ikke modtaget bemærkninger fra forbrugerorganisationer, efter at meddelelsen om indledning af denne procedure var blevet offentliggjort.
(108)
I betragtning af de manglende oplysninger vedrørende den pågældende vares andel af produktionsomkostningerne for varer i efterfølgende produktionsled eller vedrørende andelen af salget af varer i efterfølgende produktionsled i brugernes samlede omsætning, er det ikke muligt på dette stadie af undersøgelsen at bedømme foranstaltningernes virkninger for disse virksomheder. Det manglende samarbejde kan imidlertid ses som et tegn på, at virkningerne er begrænsede for brugerne.
5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(109)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for dumpingimporten af den pågældende vare fra Kina.
G. FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(110)
I betragtning af konklusionerne ovenfor vedrørende dumping, heraf følgende skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der træffes midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af den pågældende vare fra Kina for at hindre, at dumpingimporten forvolder EU-erhvervsgrenen yderligere skade.
1. Skadestærskel
(111)
De midlertidige antidumpingforanstaltninger bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt EU-erhvervsgrenen, men uden at overstige de konstaterede dumpingmargener.
(112)
Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at dække sine omkostninger og opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Ved denne beregning anvendtes en fortjenstmargen før skat på 12 % af omsætningen. Der er tale om den gennemsnitlige fortjeneste, som EU-erhvervsgrenen opnåede i årene 2006-2007. Rentabiliteten for den pågældende vare blev påvirket af dumpingimporten, og det er derfor klart, at dette rentabilitetsniveau er formålstjenstligt og ikke alt for stort. På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen for samme vare. Da målfortjenesten er lig EU-erhvervsgrenens faktiske fortjeneste i UP, blev den vejede gennemsnitlige pris ab fabrik anvendt som reference.
(113)
Den nødvendige prisforhøjelse blev så fastsat for hver af de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling, på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af denne virksomheds importpris som fastsat i forbindelse med beregningen af underbud og den gennemsnitlige ikkeskadevoldende pris på varer, som EU-erhvervsgrenen solgte på EU-markedet. De forskelle, der var resultatet af denne sammenligning, blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi.
(114)
På dette grundlag blev de foreløbige skadesmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit EU's grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Foreløbig skadesmargen
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
69,1 %
Grand Composite Co. Ltd og den hermed forretningsmæssigt forbundne virksomhed Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
66,8 %
(115)
I overensstemmelse den metode, der anvendtes til beregning af dumpingmargenen, beregnedes skadesmargenen for de samarbejdende eksporterende producenter i Kina, der ikke indgik i stikprøven, som et vejet gennemsnit af den, der var fastsat for de to stikprøveudvalgte eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling.
(116)
I overensstemmelse med metoden til beregning af dumpingmargenen blev den landsdækkende skadesmargen for alle andre ikkesamarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina samt for den stikprøveudvalgte eksporterende producent, der var underlagt artikel 18, beregnet ved at anvende den højeste af de margener, der var beregnet for de to eksporterende producenter, der var indrømmet individuel behandling.
(117)
På dette grundlag udgør den foreløbige vejede gennemsnitlige skadesmargen på basis af stikprøven og den landsdækkende skadesmargen følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Vejet gennemsnit på basis af stikprøven for de samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven
68,2 %
Restdumpingmargen for ikkesamarbejdsvillige producenter og Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
69,1 %
2. Midlertidige foranstaltninger
(118)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(119)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina og fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundne med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(120)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(121)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttolden ikke blot anvendes på de ikkesamarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.
(122)
De fastlagte dumping- og skadesmargener og den midlertidige antidumpingtold er som følger:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Midlertidig told
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd og den hermed forretningsmæssigt forbundne virksomhed Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
66,8 %
48,4 %
Vejet gennemsnit på basis af stikprøven for de samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven
57,7 %
68,2 %
57,7 %
Restmargen for ikkesamarbejdsvillige producenter og Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
H. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(123)
Ovennævnte foreløbige resultater vil blive fremlagt for alle interesserede parter, og disse vil blive opfordret til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Deres bemærkninger vil blive analyseret og taget i betragtning, når der er grundlag for dette, før der træffes endelig afgørelse. Desuden bør det fremføres, at de konklusioner, der ligger til grund for indførelse af antidumpingtold i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig foranstaltning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en midlertidig antidumpingtold på importen af åben mesh-stoffer af glasfibre med en cellestørrelse på mere end 1,8 mm i både længde og bredde og med en vægt på mere end 35 g pr. m2, der i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 og ex 7019 90 99 (Taric-kode 7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 og 7019909950), og som har oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit EU's grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told (%)
Taric-tillægskode
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co. Ltd og den hermed forretningsmæssigt forbundne virksomhed Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4
B007
Virksomheder anført i bilag I
57,7
B008
Alle andre virksomheder
62,9
B999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 nævnte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
4. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i EU er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
5. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. De interesserede parter kan i henhold til artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 fremsætte bemærkninger til anvendelsen af denne forordning inden for en frist på en måned fra datoen for dens ikrafttræden.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. februar 2011.
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 138/2011
ze dne 16. února 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala Evropská komise dne 20. května 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podaly společnosti Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Valmieras „Stikla Skiedra“ AS a Vitrulan Technical Textiles GmbH (dále jen „žadatelé“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby některých otevřených síťovin ze skleněných vláken v Unii. Podnět obsahoval přímé důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR a zástupce ČLR, známé dovozce a známé uživatele. Komise o zahájení řízení vyrozuměla také výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), Kanadě, Chorvatsku, Turecku a v Thajsku, jelikož se s těmito zeměmi počítalo jako s možnou srovnatelnou zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR, dovozců, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení s cílem rozhodnout o dumpingu a způsobené újmě. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v ČLR, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem. Proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR.
(5)
Komise obdržela v souvislosti s výběrem vzorku odpovědi od šestnácti vyvážejících výrobců v ČLR, kteří představovali v období šetření 86 % dovozu do Unie, jak je uvedeno v bodě odůvodnění níže. Proto je úroveň spolupráce považována za vysokou.
(6)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek vyvážejících výrobců na základě největšího reprezentativního objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Do vzorku byli zařazeni dva samostatně vyvážející výrobci a jedna skupina vyvážejících výrobců složená ze čtyř společností ve spojení a tento vzorek představuje 42 % vývozu do Unie v období šetření (OŠ), jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění níže. Výběr vzorku byl v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení konzultován s dotčenými stranami a orgány ČLR a nebyly vzneseny žádné námitky.
(7)
Z výrobního odvětví Unie poskytlo požadované údaje dvanáct výrobců, kteří souhlasili se zařazením do vzorku. Komise na tomto základě vybrala vzorek sestávající ze čtyř největších výrobců v Unii z hlediska prodeje a výroby, kteří představují 70 % celkového prodeje ve výrobním odvětví Unie, jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění níže.
(8)
V termínu stanoveném v oznámení o zahájení poskytli požadované údaje pouze čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. Bylo tedy rozhodnuto, že není nutné provést výběr vzorku s ohledem na dovozce, kteří nejsou ve spojení.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku a kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formuláře žádostí. Všichni vyvážející výrobci požádali o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení a také o individuální zacházení, pokud by šetření prokázalo, že nesplňují podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Jedna skupina společností ve spojení, která je vyvážejícím výrobcem a nebyla do vzorku zařazena, navíc požádala o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(10)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku i těm vyvážejícím výrobcům, kteří nebyli do vzorku zařazeni, avšak požádali o individuální zjišťování, čtyřem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, čtyřem spolupracujícím dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a všem známým uživatelům v Unii. Dotazníky byly zaslány také výrobcům v USA, neboť se s touto zemí počítalo jako se srovnatelnou zemí, jak bylo uvedeno v oznámení o zahájení, a výrobcům v dalších možných srovnatelných zemích. Na dotazník odpověděli vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku, jeden spolupracující výrobce, který požádal o individuální zjišťování, jeden výrobce ve Spojených státech amerických a jeden výrobce v Kanadě, jelikož se s těmito zeměmi počítalo jako se srovnatelnou zemí, jak je vysvětleno ve 43. bodě odůvodnění níže, všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku a čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení. V průběhu šetření Komisi své údaje neposkytli ani se nepřihlásili žádní uživatelé.
(11)
Komise vyhledala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely analýzy žádosti o zacházení jako v tržím hospodářství / individuální zacházení a k předběžnému zjištění dumpingu, z něj vyplývající újmy a zájmu Unie a provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Skupina Grand Composite složená z:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
b)
Výrobci v Unii
-
Saint Gobain Vertex s.r.o, Česká republika
-
Tolnatex Fonalfeldolgozo es Muszakiszovetgyarto, Maďarsko
-
Vitrulan Technical Textiles GmbH, Německo
-
Valmieras Stikla Skiedra AS, Lotyšsko
c)
Dovozci, kteří nejsou ve spojení
-
Masterplast, Maďarsko
(12)
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR, kterým by zacházení jako v tržním hospodářství nemuselo být přiznáno, proběhla inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů z Kanady jako srovnatelné země v prostorách této společnosti:
d)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Saint Gobain Technical Fabrics, Midland, Kanada
3. Období šetření
(13)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Dotčeným výrobkem jsou otevřené síťoviny vyrobené ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2 pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“) a v současnosti spadající pod kódy KN 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99.
(15)
Otevřené síťoviny se vyrábějí ze skleněných vláken a mají různou velikost buněk i plošnou hmotnost. Většinou se používají jako výztužný materiál ve stavebnictví (vnější tepelná izolace, výztuha mramoru/podlah, oprava stěn).
(16)
Po zahájení řízení požádal jeden z vyvážejících výrobců v ČLR, který vyrábí kotouče ze skleněných vláken, o vyjádření, zda tento typ výrobků spadá do definice výrobku. Výrobní odvětví Unie po poradě dospělo k názoru, že lze tyto kotouče považovat za navazující výrobky, a proto se na ně definice výrobku bezpodmínečně nevztahuje. Protože Komise v této fázi řízení ještě nedisponuje údaji, které by umožňovaly s konečnou platností určit základní vlastnosti výrobku, bylo rozhodnuto předběžně kotouče ze skleněných vláken pokládat za součást dotčeného výrobku a získat v rámci šetření více údajů a názorů od zúčastněných stran.
2. Obdobný výrobek
(17)
Šetření ukázalo, že otevřené síťoviny ze skleněných vláken vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR a na domácím trhu v Kanadě, která předběžně slouží za srovnatelnou zemi, mají stejně jako síťoviny ze skleněných vláken vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii v podstatě tytéž základní fyzikální, chemické i technické vlastnosti a stejné základní použití. Předběžně se tedy považují za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Obecná metodika
(18)
Aby se zjistilo, zda spolupracující vyvážející výrobci v ČLR prodávají vyvážené zboží za dumpingové ceny, byla použita obecná metodika uvedená níže.
2. Zacházení jako v tržním hospodářství
(19)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR stanoví v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1)
obchodní rozhodnutí se provádějí na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu a náklady se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané ve všech oblastech;
3)
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zaručují stabilitu a právní jistotu, a
5)
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(20)
Všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali v rámci tohoto šetření o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovené lhůtě předložili žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.
(21)
Komise si vyžádala o všech výše uvedených vyvážejících výrobcích zařazených do vzorku všechny informace, které považovala za potřebné, a ověřila si veškeré informace uvedené v žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství v prostorách těchto společností:
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
-
Skupina Grand Composite složená z:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
-
Čtvrtá zmíněná společnost skupiny společností ve spojení, která byla zařazena do vzorku, se nachází na Britských Panenských ostrovech a posuzování žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství se jí tudíž netýkalo.
(22)
Šetřením se zpočátku zjistilo, že dva vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku splňují všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství a že třetí vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterým je skupina společností ve spojení, nesplňuje kritérium č. 2 týkající se mezinárodních účetních standardů. Především bylo zjištěno, že účetnictví i některé náklady a příjmy neodpovídají přesně finanční situaci společností ve skupině. O neúplnosti účetnictví se navíc nezmiňovala ani zpráva auditora.
(23)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR i žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody.
(24)
V návaznosti na sdělení výsledků zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství obdržela Komise připomínky pouze od vyvážejícího výrobce/skupiny, který byl zařazen do vzorku a nebylo mu přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Jeho připomínky však zjištění v daném ohledu nezměnily, jelikož nebyly zjištěné nedostatky vyvráceny a byla jen obecně vysvětlena skutečnost, že celou skupinu řídí pouze jedna soukromá osoba a že se společnosti ve skupině nacházely v přechodné fázi procesu integrace svého podnikání.
(25)
Právě před antidumpingovou inspekcí na místě byla Komisi sdělena určitá tvrzení, v jednom případě podložená dokumentací, týkající se dvou vyvážejících výrobců v ČLR, kterým mělo být původně zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno. Tato tvrzení byla prošetřena během antidumpingové inspekce na místě.
(26)
V tvrzení týkajícím se prvního vyvážejícího výrobce se výslovně konstatovalo, že tento výrobce k žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství i při inspekci na místě v souvislosti s touto žádostí předložil zfalšované stanovy. Komise obdržela kopie údajně pravých stanov a odpovídající smlouvy o společném podnikání uzavřené mezi podílníky společnosti. Během antidumpingové inspekce na místě předložil vyvážející výrobce ověřenou kopii svých stanov zapsaných místním orgánem, která byla shodná s nedatovanou listinou, kterou společnost přiložila ke své žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství i během inspekce na místě v souvislosti s touto žádostí.
(27)
Porovnáním této listiny s dokumentem, který Komise obdržela, jak je uvedeno v 25. a v 26.. bodě odůvodnění výše, byly zjištěny rozdíly, pokud jde o data, zúčastněné strany a některá ustanovení týkající se omezení náboru pracovníků. Další rozdíly týkající se omezení prodeje byly zjištěny při porovnání smlouvy o společném podnikání, kterou společnost předložila spolu se svou žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství, se smlouvou doručenou Komisi.
(28)
Tomuto vyvážejícímu výrobci byl zaslán dopis, jehož prostřednictvím mu bylo oznámeno, že tyto informace mohou být důvodem pro uplatnění článku 18 základního nařízení, a byl požádán o vyjádření. Daný vyvážející výrobce ve své odpovědi rozdíly dostatečně nevysvětlil a nerozptýlil tak pochyby ohledně pravosti dokumentů a informací, které vyvážející výrobce původně předložil spolu s žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství.
(29)
V tvrzení týkajícím se druhého vyvážejícího výrobce se výslovně poukazuje na zfalšované účetnictví, které bylo ověřeno auditem. Přezkoumáním tohoto tvrzení na místě byly zjištěny nesrovnalosti v zůstatcích převedených z účetnictví za rok 2006, které nebylo ověřeno auditem, do první auditem ověřené účetní závěrky za rok 2007. Kromě toho nebyly v účetních záznamech společnosti zaúčtovány v roce 2007 a 2008 žádné poplatky ani platby za provedení auditu.
(30)
Tomuto vyvážejícímu výrobci byl také zaslán dopis, jehož prostřednictvím mu byly oznámeny nesrovnalosti zjištěné na místě a byl požádán o vyjádření. Také mu bylo oznámeno, že tato nová zjištění mohou být důvodem pro uplatnění článku 18 základního nařízení. Vyvážející výrobce ve své odpovědi neuvedl žádné doplňující informace, které by rozptýlily pochybnosti o přesnosti a úplnosti údajů, které ve své účetní závěrce předložil. Tento vyvážející výrobce ve své odpovědi naopak připustil existenci dvou různých souborů účetnictví s různými údaji za rok 2006 i to, že účetnictví za rok 2007 a 2008 obsahuje chyby, které auditor ve své zprávě neuvedl.
(31)
Na základě výše uvedených nových zjištění bylo shledáno, že první vyvážející výrobce předložil během šetření zavádějící informace. Následně bylo rozhodnuto o uplatnění článku 18 základního nařízení a o zrušení původního návrhu na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(32)
V případě druhého vyvážejícího výrobce bylo rozhodnuto o nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství, neboť v rámci posuzování žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nesplnil kritérium č. 2.
3. Individuální zacházení
(33)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů, a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(34)
Tři vyvážející výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku a požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, požádali také o individuální zacházení, pokud by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Na základě výše uvedených zjištění byl v případě prvního vyvážejícího výrobce uplatněn článek 18 základního nařízení a individuální zacházení mu bylo tudíž zamítnuto. Bylo shledáno, že druhý vyvážející výrobce podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňuje, a proto mu lze individuální zacházení udělit.
(35)
V případě třetího vyvážejícího výrobce (skupiny společností) bylo zjištěno, že nesplňuje kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, protože však tato společnost splňuje podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení, bylo rozhodnuto o udělení individuálního zacházení.
(36)
Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že dva níže uvedení vyvážející výrobci v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku, splňují veškeré požadavky pro udělení individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
-
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
-
Skupina Grand Composite složená z:
-
Grand Composite Co. Ltd
-
Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
-
Ningbo Grand Industrial Co. Ltd
4. Individuální zjišťování
(37)
Skupina společností ve spojení, která nebyla do vzorku zařazena, požádala o individuální zjišťování a také o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství nesplňuje, a předložila žádost o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě.
(38)
Informace předložené v žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství společností, která žádala o individuální zjišťování, nebyly ověřeny. Tyto informace budou posouzeny později.
5. Běžná hodnota
a) Výběr srovnatelné země
(39)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musí být běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě domácích cen nebo početně zjištěné běžné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(40)
V oznámení o zahájení řízení uvedla Komise záměr použít Spojené státy americké jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a účastníci řízení byli vyzváni, aby se k tomu vyjádřili.
(41)
Čtyři spolupracující vyvážející výrobci uvedli, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí, protože skleněná vlákna, která používají a která jsou hlavní surovinou pro výrobu dotčeného výrobku, jsou z jiného druhu skla, než používají čínští vyvážející výrobci, a tudíž dražší. Navrhli také, aby bylo místo USA použito Turecko a Thajsko, protože výrobci dotčeného výrobku v těchto dvou zemích používají vlákna ze stejného skla jako čínští vyvážející výrobci.
(42)
Komise zjišťovala, zda by jiné země byly vhodnou volbou srovnatelné země, a zaslala dotazníky výrobcům dotčeného výrobku v Kanadě, Chorvatsku, Turecku a v Thajsku. Na dotazníky odpověděl pouze jeden výrobce dotčeného výrobku v USA a jediný výrobce v Kanadě.
(43)
Za účelem rozhodnutí o vhodnosti zemí, které mohou být použity jako srovnatelná země, byl posouzen trh v Kanadě i trh v USA. Pokud jde o Kanadu, bylo zjištěno, že i když je zde pouze jeden výrobce dotčeného výrobku, je trh této země otevřený, bez dovozních cel, a že konkurenci na trhu zajišťuje rozsáhlý dovoz dotčeného výrobku z několika třetích zemí. Kromě toho bylo zjištěno, že kanadský výrobce na rozdíl od výrobce v USA, který vyrábí pouze jeden druh obdobného výrobku, vyrábí všechny druhy dotčeného výrobku a lze tak vypočítat běžnou hodnotu pro každý druh dotčeného výrobku. Šetření prokázalo, že je možné Kanadu předběžně považovat za vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty.
(44)
Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího kanadského výrobce byly ověřeny na místě a bylo stanoveno, že se jedná o spolehlivé informace, na jejichž základě lze stanovit běžnou hodnotu.
(45)
Dospělo se proto k předběžnému závěru, že Kanada je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
b) Stanovení běžné hodnoty
(46)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže.
(47)
Prodávané množství obdobného výrobku kanadského výrobce na domácím trhu bylo shledáno ve srovnání s prodávaným množstvím dotčeného výrobku, který do Unie vyvážejí spolupracující vyvážející výrobci, jako reprezentativní.
(48)
Během období šetření bylo zjištěno, že se prodej všech druhů obdobného výrobku kanadského výrobce na domácím trhu zákazníkům, kteří nejsou ve spojení, uskutečňuje v rámci běžného obchodního styku. Kvůli rozdílům v kvalitě obdobného výrobku vyráběného a prodávaného v Kanadě a dotčeného výrobku z ČLR se považovalo za vhodnější početně určit běžnou hodnotu s ohledem na tyto rozdíly a zajistit spravedlivé srovnání, jak je popsáno v 52. bodě odůvodnění.
(49)
V souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení byly částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk stanoveny na základě údajů kanadského výrobce.
c) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení
(50)
Jelikož dva ze spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení, prodávali na vývoz do Unie přímo nezávislým odběratelům v Unii, byly vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanoveny na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.
d) Srovnání
(51)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnány na základě ceny ze závodu.
(52)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny, a tím i srovnatelnost cen. Běžná hodnota byla upravena s ohledem na rozdílnou kvalitu vstupů, např. chemikálií, potahového materiálu a surovin (druh skla vláken). Ve vhodných případech byly dále provedeny úpravy s ohledem na nepřímé daně, náklady na námořní přepravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i na náklady spojené s balením, úvěry a bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy.
6. Dumpingová rozpětí
a) Pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení
(53)
Dumpingová rozpětí pro dva spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku každé společnosti při vývozu do Unie, jak je uvedeno výše.
(54)
Na tomto základě prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
b) Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(55)
Dumpingové rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce ČLR, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení vypočteno jako průměr dumpingových rozpětí dvou vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku a bylo jim uděleno individuální zacházení.
(56)
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR i na vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku a vztahoval se na něho článek 18, byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal se statistikami Eurostatu.
(57)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce v rámci šetření, kdy dovoz spolupracujících společností představoval asi 86 % všech dovozů z ČLR během období šetření, bylo celostátní dumpingové rozpětí stanoveno s použitím nejvyšších dumpingových rozpětí zjištěných u dvou vyvážejících výrobců, kterým bylo uděleno individuální zacházení.
(58)
Na tomto základě byly výše výběrového váženého průměrného dumpingového rozpětí i celostátní úroveň dumpingu předběžně stanoveny jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením a činí:
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku (viz příloha I)
57,7 %
Zbytkové dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(59)
Během období šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii devatenáct výrobců. Tito výrobci představují celkovou výrobu výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. S ohledem na informace, které byly získány či předloženy všemi devatenácti výrobci, kteří podnět podpořili, budou tito výrobci nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(60)
Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění, dvanáct výrobců v Unii předložilo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Do vzorku byli zařazeni čtyři výrobci, kteří představují přibližně 70 % celkové odhadované výroby v Unii.
2. Spotřeba v Unii
(61)
Spotřeba v Unii byla vypočtena podle údajů uvedených v podnětu a doplněných o ověřené údaje získané od výrobců a dovozců, kteří v rámci šetření spolupracovali. Spotřeba v Unii byla tudíž stanovena na základě objemu prodeje obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Unie a objemu dovozu dotčeného výrobku z ČLR a z třetích zemí.
(62)
Podle těchto údajů se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Spotřeba v EU v metrech čtverečních
534 641 644
644 081 493
673 885 434
584 086 575
597 082 715
Index 2006=100
100
120
126
109
112
Zdroj: podnět doplněný o údaje spolupracujících společností a údaje EUROSTATu.
(63)
Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku v Unii v průběhu posuzovaného období vzrostla o 12 %. V období mezi rokem 2006 a 2008 vzrostla o 26 % a v období mezi rokem 2008 a 2009 poklesla o 17 %. V období šetření došlo opět k mírnému nárůstu spotřeby. Přechodné snížení spotřeby v roce 2009 lze přisuzovat poklesu na trhu ve stavebnictví.
3. Dovoz z dotčené země
a) Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(64)
Objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR v průběhu posuzovaného období vzrostl o 48 %. Shodně s vývojem spotřeby a poklesem ve stavebnictví se objem dovozu v roce 2009 mírně snížil. U uvedeného dovozu lze přesto jasně zaznamenat tendenci k dlouhodobému růstu a ve srovnání se zvýšením spotřeby v Unii i strmější nárůst objemu.
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Dovoz z ČLR v metrech čtverečních
206 145 893
290 395 250
318 345 286
294 111 736
304 218 214
Index 2006=100
100
141
154
143
148
Zdroj: EUROSTAT a podnět.
(65)
Zvýšený objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR doprovázelo i snížení průměrné dovozní ceny, která mezi rokem 2006 a obdobím šetření poklesla o 12 %.
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Ceny dovozu z ČLR v EUR
0,19
0,19
0,19
0,17
0,17
Index 2006=100
100
99
101
89
88
Zdroj: Eurostat a podnět.
(66)
Podíl dovozu z dotčené země na trhu v posuzovaném období stoupl o 32 %, což v tomto případě představuje nárůst téměř o třináct procentních bodů. V období šetření činil podíl dovozu z dotčené země na trhu 51 %.
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Podíl čínského dovozu na trhu
38,6 %
45,1 %
47,2 %
50,4 %
51,0 %
Index 2006=100
100
117
123
131
132
Zdroj: výpočet.
b) Účinek dumpingového dovozu na ceny
(67)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly dovozní ceny čínských spolupracujících vyvážejících výrobců srovnány s cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření, a to na základě srovnání průměrných hodnot. Ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku byly upraveny na úroveň čisté ceny ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF. Dovozní ceny CIF byly upraveny s ohledem na dovozní clo a náklady vzniklé po dovozu. Kvůli rozdílům v kvalitě dotčeného výrobku dovezeného z ČLR a obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Unie byly čínské dovozní ceny dále upraveny s ohledem na kvalitu. Tato úprava odráží rozdílné parametry, např. tkaní ve směru osnovy i útku, pevnost v tahu a průtažnost, které neodpovídaly v plné míře parametrům kontrolního výrobního čísla.
(68)
S ohledem na úpravu týkající se kvality se během období šetření vážené průměrné rozpětí podbízení vyjádřené jako procento ceny výrobního odvětví Unie pohybovalo mezi 29,5 % a 30,2 %.
4. Situace výrobního odvětví Unie
a) Předběžné poznámky
(69)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.
(70)
Je třeba připomenout, že Komise vybrala vzorek sestávající ze čtyř největších výrobců v Unii, pokud jde o prodej a výrobu, jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění výše.
(71)
Ukazatele týkající se makroekonomických údajů, jako je výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu atd., se týkají celého výrobního odvětví Unie (v tabulkách níže jsou jako zdroj uvedena makrodata). Ostatní ukazatele vycházejí z ověřených údajů výrobců zařazených do vzorku. Tyto ukazatele se uvádějí jako mikrodata.
(72)
Během šetření bylo zjištěno, že se část prodeje výrobního odvětví Unie uskutečnila prostřednictvím společností ve spojení. Společnosti požádaly, aby se tyto transakce považovaly za prodej společností, které nejsou ve spojení, a uvedly, že spojení mezi společnostmi nebylo přímé a prodej se uskutečnil za běžných tržních podmínek. Předběžně je však rozhodnuto, že tyto transakce nebudou zahrnuty do výpočtů rozpětí újmy ani do ukazatelů újmy, protože Komise bude tyto konkrétní prodejní transakce dále posuzovat. Výjimka byla udělena prodejním transakcím mezi dvěma společnostmi ve spojení, které byly zařazeny do vzorku, a mechanismus jejich dalšího prodeje byl objasněn a lze jej ověřit.
b) Ukazatele újmy
Výroba, kapacita a využití kapacity
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Výroba v metrech čtverečních
382 225 680
428 658 047
457 433 396
374 603 756
367 613 247
Index 2006=100
100
112
120
98
96
Kapacita v metrech čtverečních
496 396 987
510 307 199
579 029 615
527 610 924
548 676 487
Index 2006=100
100
103
117
106
111
Využití kapacity
77 %
84 %
79 %
71 %
67 %
Zdroj: makrodata.
(73)
V průběhu posuzovaného období poklesl objem výroby výrobního odvětví Unie o 4 %. Celkově výrobní výsledky kopírovaly vývoj spotřeby, tj. nárůst v letech 2006-2008 následovaný strmým poklesem v roce 2009 a znovu mírným poklesem v období šetření. Výroba výrobního odvětví Unie však na rozdíl od spotřeby nezaznamenala během období šetření růst, ale dále klesala.
(74)
Míra využití kapacity výrobního odvětví Unie poklesla v posuzovaném období o deset procentních bodů ze 77 % v roce 2006 na 67 % v období šetření. Je třeba uvést, že tento pokles lze částečně přisuzovat skutečnosti, že kapacita samotná mírně vzrostla v důsledku investic výrobců v Unii.
Stav zásob
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Konečný stav zásob v metrech čtverečních
14 084 616
37 105 459
46 426 609
45 326 596
40 164 077
Index 2006=100
100
263
330
322
285
Zdroj: makrodata.
(75)
Úroveň zásob výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období téměř ztrojnásobila. Tento vývoj odpovídá poklesu objemu prodeje a výroby. Úroveň zásob vztažená k objemu výroby vzrostla z necelých 4 % v roce 2006 na více než 11 % v období šetření.
Objem prodeje a podíl na trhu
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Objem prodeje v metrech čtverečních
308 323 107
332 203 996
338 119 822
272 575 708
274 270 229
Index 2006=100
100
108
110
88
89
Podíl prodeje výrobního odvětví Unie na trhu
58 %
52 %
50 %
47 %
46 %
Index 2006=100
100
89
87
81
80
Zdroj: nakrodata.
(76)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl během posuzovaného období o 11 %, což mělo za následek úbytek podílu na trhu ve výši dvanácti procentních bodů z 58 % na 46 % celkové spotřeby v Unii.
(77)
Prodejní ceny
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Prodejní ceny v EUR
0,39
0,42
0,41
0,39
0,38
Index 2006=100
100
106
105
99
97
Zdroj: mikrodata.
(78)
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie pro strany v Unii, které nejsou ve spojení, klesla během posuzovaného období o 3 %. Výrobní odvětví Unie výrazně nesnížilo své prodejní ceny, aby konkurovalo dumpingovému dovozu. Tato skutečnost však přispěla k výraznému úbytku podílu na trhu během posuzovaného období.
Ziskovost
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Průměrný zisk před zdaněním
6 %
18 %
14 %
10 %
12 %
Index 2006=100
100
309
234
166
212
Zdroj: mikrodata.
Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost opatřit si kapitál
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Investice (v EUR)
1 674 651
4 727 666
4 630 523
4 703 158
5 049 713
Návratnost čistých aktiv
5 %
24 %
16 %
5 %
9 %
Peněžní tok (v EUR)
11 176 326
16 454 101
15 469 513
11 883 024
14 031 017
Zdroj: mikrodata.
(79)
Jak je vysvětleno v 68. bodě odůvodnění výše, byl trh Unie během posuzovaného období pod výrazným cenovým tlakem ze strany čínských dovozců. Výrobní odvětví Unie si i přesto dokázalo zachovat dobrou finanční kondici v období mezi rokem 2006 a 2007, kdy ziskovost vzrostla z 6 % na 18 %. Poté však začala klesat a v období šetření činila 12 %. Další finanční ukazatele, jako je návratnost aktiv a peněžní tok, se také udržely v kladných číslech. Jinými slovy, výrobní odvětví Unie se do agresivního boje o cenu s čínským dovozem nezapojilo. Místo toho se výrobci rozhodli zapojit do procesu restrukturalizace a investovali do nových výrobních technologií za účelem zvýšení kvality vlastních výrobků a dlouhodobého snížení výrobních nákladů. Díky tomu však poklesl objem prodeje a došlo k úbytku podílu na trhu ve prospěch jejich čínských konkurentů. Je třeba zmínit, že výše uvedený zisk je vypočten bez ohledu na mimořádné náklady na restrukturalizaci, které ohlásili někteří výrobci zařazení do vzorku. Při zohlednění těchto nákladů by ziskovost výrobního odvětví Unie byla podstatně nižší. To by mělo následně nepříznivý vliv na další výše uvedené finanční ukazatele.
(80)
Během posuzovaného období dokázalo výrobní odvětví Unie udržovat vysokou úroveň investic s cílem omezit výrobní náklady a vyvíjet účinnější výrobní postupy. Investice se v období šetření ve srovnání s údaji z roku 2006 více než ztrojnásobily.
(81)
Výrobní odvětví Unie nepovažovalo schopnost opatřit si kapitál během posuzovaného období za problém.
(82)
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Zaměstnanost
1 492
1 431
1 492
1 247
1 180
Index 2006=100
100
96
100
84
79
Průměrné mzdové náklady na pracovníka (v EUR)
14 046
14 761
16 423
15 471
15 360
Produktivita na pracovníka (v m2)
237 853
283 882
281 761
277 954
289 066
Zdroj: mikrodata vyjma zaměstnanosti - makrodata.
(83)
Počet zaměstnanců všech výrobců v Unii zainteresovaných v obdobném výrobku se v posuzovaném období výrazně snížil, a to o 21 %. Výrobní odvětví Unie, i přes vysokou úroveň odměňování, od začátku roku 2008 průměrné mzdové náklady na pracovníka ještě snížilo. Následkem toho během posuzovaného období vzrostla produktivita vyjádřená jako objem výroby na pracovníka.
c) Rozsah dumpingu
(84)
S ohledem na objem a ceny dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na trh Unie považovat během období šetření za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(85)
Jak je zřejmé z výše uvedeného posouzení újmy, během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značný úbytek objemu prodeje a výroby, využití kapacity, podílu na trhu i počtu zaměstnanců, který po snaze odvětví o restrukturalizaci klesl o 21 %. Výrobní odvětví Unie proto nemohlo využít růstu trhu, který zcela ovládl čínský dovoz. 48% zvýšení objemu dovozu během posuzovaného období bylo skutečně výrazně vyšší než 12% zvýšení spotřeby v Unii.
(86)
Usuzuje se, že by pokračující značné cenové podbízení ze strany čínského dumpingového dovozu vůči výrobnímu odvětví Unie mělo i nadále nepříznivý vliv na objem prodeje, a tím by nevyhnutelně poškodilo finanční a hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. Ve střednědobém horizontu se očekává zhoršení ziskovosti i ostatních finančních ukazatelů evropských společností.
(87)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k předběžnému zjištění, že výrobní odvětví Unie utrpělo újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(88)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu natolik velkou, že ji lze považovat za podstatnou. Byly zkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinky dumpingového dovozu
(89)
V posuzovaném období vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR téměř o 50 % a dosáhl tak na trhu Unie významného podílu. Současně došlo k přímému a srovnatelnému zhoršení ekonomické situace výrobního odvětví Unie, které je druhým významným aktérem trhu Unie, jelikož dovoz z ostatních zdrojů je zanedbatelný.
(90)
Neustálý nárůst objemu dumpingového dovozu byl doprovázen významným cenovým podbízením vůči cenám výrobního odvětví Unie. V posuzovaném období byla průměrná dovozní cena z ČLR odvozená podle statistiky o dovozu Eurostatu přibližně o 50 % nižší než průměrná cena výrobního odvětví Unie. Rozpětí cenového podbízení vypočtená pro čínské vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, i po úpravě s ohledem na rozdílnou kvalitu se v období šetření pohybovala okolo 35 %. Proto lze přiměřeně vyvodit závěr, že se dumpingový dovoz zasloužil o určité snížení cen v roce 2009 a v období šetření, ale především o významnou ztrátu podílu na trhu, kterou výrobní odvětví Unie v posuzovaném období pocítilo.
(91)
S ohledem na časovou shodu mezi nárůstem dumpingového dovozu za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie na straně jedné a ztrátou objemu prodeje a výroby, poklesem tržního podílu výrobního odvětví Unie na straně druhé se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky dalších činitelů
a) Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
2006
2007
2008
2009
Období šetření
Vývoz v metrech čtverečních
48 288 843
39 478 526
43 447 744
35 884 733
36 003 755
Index 2006=100
100
82
90
74
75
Zdroj: makrodata.
(92)
Objem vývozu výrobního odvětví Unie se snížil v posuzovaném období o 25 %, vývoz však představoval v průměru pouhých 8 % z celkového prodeje. Pokles ve vývozu měl na celkovou výkonnost výrobního odvětví Unie tudíž jen omezený dopad.
b) Dovoz ze třetích zemí
(93)
Dovoz ze třetích zemí byl během posuzovaného období zanedbatelný a nemohl tedy přispět k újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie.
c) Dopad krize ve stavebnictví
(94)
Dopad hospodářské krize ve stavebnictví je jasně patrný z údajů o spotřebě od roku 2009. Tato krize by však měla mít stejný dopad na výrobní odvětví Unie i na čínské vývozce. Šetření újmy ale ukázalo, že čínský dovoz nadále získával podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie i během krize.
(95)
Trh Unie byl nepochybně dopadem krize negativně ovlivněn po relativně krátkou dobu, protože v období šetření již jevil známky ozdravení.
(96)
Dopad krize proto nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(97)
Na základě výše uvedeného se vyvozuje předběžný závěr, že podstatná újma výrobnímu odvětví Unie byla způsobena dotčeným dumpingovým dovozem.
(98)
Kromě dumpingového dovozu byla posouzena i řada dalších činitelů, žádný z nich však nedokázal objasnit značnou ztrátu podílu na trhu ani ztrátu objemu prodeje a výroby, ke které došlo během posuzovaného období a zejména v období šetření. Ztráty, které výrobní odvětví Unie utrpělo, se časově kryjí se zvýšením objemu dumpingového dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(99)
S ohledem na výše uvedenou analýzu, která náležitě rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu způsobujícího újmu, se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Obecné poznámky
(100)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl na základě všech předložených důkazů v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení uvážen dopad možných opatření na všechny strany dotčené tímto řízením a rovněž důsledky nepřijetí opatření.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(101)
Analýza újmy jednoznačně prokázala, že dumpingový dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. Nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil snížení objemu prodeje na trhu Unie a značný úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu.
(102)
Šetření prokázalo, že jakékoli zvýšení tržního podílu dumpingového dovozu z dotčené země bylo dosaženo přímo na úkor výrobního odvětví Unie. Je třeba zdůraznit, že dotčený výrobek je důležitým výrobkem, pokud jde o obrat výrobců v Unii zařazených do vzorku, a představuje až 40 % jejich obratu z prodeje. Pokud by opatření nebyla uložena, situace výrobního odvětví Unie by se vzhledem k dlouhodobému cenovému tlaku dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie velmi pravděpodobně zhoršovala. Byla by navíc zcela narušena snaha výrobního odvětví Unie o restrukturalizaci a zlepšení kvality vlastních výrobků. Uložení opatření povede ke zvýšení dovozní ceny na úroveň, která nepůsobí újmu, a umožní výrobnímu odvětví Unie soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek.
(103)
Byl tudíž učiněn předběžný závěr, že by uložení opatření bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
3. Zájem dovozců
(104)
V souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení byl posouzen pravděpodobný dopad opatření na dovozce. V této souvislosti se uvádí, že čtyři dovozci, kteří nejsou ve spojení, v rámci šetření spolupracovali a celkový objem dovozu jimi dováženého dotčeného výrobku představoval v období šetření 15 % celkového dovozu z ČLR.
(105)
Na základě údajů ověřených na místě u největšího ze spolupracujících dovozců by dopad uložených opatření na tuto společnost neměl být závažný, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část jejího obratu.
(106)
Tato společnost poukázala na to, že celková výrobní kapacita výrobního odvětví Unie je však nižší než současná poptávka, která se má údajně zvyšovat. Tato společnost také uvedla, že zdroje dodávek ze třetích zemí jsou omezené. Očekává proto narušení dodávek, pokud by clo bylo příliš vysoké. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že se vzhledem k výraznému podbízení od navrhované úrovně opatření, která zohledňuje rozdílnou kvalitu dotčeného výrobku dováženého z ČLR a obdobného výrobku vyráběného výrobním odvětvím Unie, neočekává vyloučení dovozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(107)
Dotazníky byly zaslány třinácti známým uživatelům. Žádný z nich však neodpověděl, ani se nerozhodl v rámci řízení spolupracovat. Rovněž se po zveřejnění oznámení o zahájení tohoto řízení nepřihlásily žádné organizace spotřebitelů.
(108)
Vzhledem k nedostatku informací o podílu dotčeného výrobku na výrobních nákladech navazujících výrobků a ani o jeho podílu na prodeji navazujících výrobků ve vztahu k celkovému obratu uživatelů není možné v této fázi šetření posoudit dopad opatření na tyto společnosti. Nedostatečnou spolupráci lze nicméně považovat za ukazatel omezeného dopadu na uživatele.
5. Závěr týkající se zájmu Unie
(109)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku z ČLR.
G. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(110)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dumpingu, následné újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku z ČLR uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(111)
Úroveň prozatímních antidumpingových opatření by měla být taková, aby odstranila újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, aniž by došlo k překročení zjištěných dumpingových rozpětí.
(112)
Při výpočtu cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu. Pro výpočet bylo použito rozpětí zisku před zdaněním ve výši 12 % z obratu. Jednalo se o průměrnou úroveň zisku, které výrobní odvětví Unie dosáhlo v letech 2006-2007. Vezme-li se v úvahu skutečnost, že ziskovost u dotčeného výrobku byla ovlivněna dumpingovým dovozem, je zřejmé, že je tato úroveň zisku rozumná a přiměřená. Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Protože cílový zisk odpovídá skutečnému zisku výrobního odvětví Unie v období šetření, byla jako vztažný bod použita vážená průměrná cena ze závodu.
(113)
Potřebné zvýšení ceny se poté stanovilo pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce v ČLR, kterému bylo uděleno individuální zacházení, na základě porovnání váženého průměru dovozní ceny stanoveného pro výpočet podbízení s průměrnou cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie na trhu v Unii, která výrobnímu odvětví Unie nepůsobí újmu. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF.
(114)
Na tomto základě prozatímní rozpětí újmy vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice před proclením činí:
Společnost
Prozatímní rozpětí újmy
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
69,1 %
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
66,8 %
(115)
Rozpětí újmy pro spolupracující výrobce v ČLR, kteří nebyli zařazeni do vzorku, bylo vypočteno v souladu s použitou metodou výpočtu jako vážený průměr rozpětí újmy dvou vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku a bylo jim uděleno individuální zacházení.
(116)
Celostátní rozpětí újmy použitelné na všechny ostatní nespolupracující vyvážející výrobce v ČLR i na vyvážejícího výrobce, který byl zařazen do vzorku a vztahoval se na něho článek 18, bylo stanoveno podle metody výpočtu dumpingového rozpětí za použití nejvyšších rozpětí zjištěných u dvou vyvážejících výrobců, kterým bylo uděleno individuální zacházení.
(117)
Na tomto základě byly výše výběrového váženého průměrného rozpětí újmy i celostátního rozpětí újmy předběžně stanoveny jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením a činí:
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku
68,2 %
Zbytkové rozpětí újmy pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
69,1 %
2. Prozatímní opatření
(118)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižších z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(119)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(120)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nového výrobního nebo prodejního subjektu) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo se změnou výrobního či prodejního subjektu. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(121)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celní sazba pro všechny ostatní společnosti neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v průběhu období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(122)
Dumpingové rozpětí, rozpětí újmy i prozatímní antidumpingové clo se stanoví takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Prozatímní clo
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4 %
66,8 %
48,4 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku
57,7 %
68,2 %
57,7 %
Zbytkové procento pro nespolupracující vyvážející výrobce a pro Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co Ltd
62,9 %
69,1 %
62,9 %
H. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(123)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingového cla, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení.
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz otevřených síťovin vyrobených ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, v současnosti spadajících pod kódy KN ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99 (kód TARIC 7019400011, 7019400021, 7019400050, 7019510010, 7019590010, 7019909110 a 7019909950), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Yuyao Mingda Fiberglass Co. Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co. Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
48,4
B007
Společnosti uvedené v příloze I
57,7
B008
Všechny ostatní společnosti
62,9
B999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení obchodní faktury platí celní sazba pro všechny ostatní společnosti.
4. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistiny odpovídající výši prozatímního cla.
5. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
6. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, mohou písemně předložit svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
7. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k použití tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. února 2011.