KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 812/2010
af 15. september 2010
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse varer af endeløse glasfiberfilamenter med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (i det følgende benævnt »grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Kommissionen offentliggjorde den 17. december 2009 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af visse endeløse filamenter af glasfibervarer med oprindelse i Folkerepublikken Kina (i det følgende benævnt »Kina« eller »det pågældende land«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 3. november 2009 af European Glass Fiber Producers Association (APFE) (i det følgende benævnt »klageren«), på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 50 %, af EU's samlede produktion af visse varer af endeløse glasfiberfilamenter. Klagen indeholdt beviser for, at der blev foretaget dumping af den pågældende vare, og at der som følge heraf blev forvoldt væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde iværksættelsen af en procedure.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, de eksporterende producenter og Kinas repræsentanter, importører, leverandører og brugere, som den vidste var berørt af proceduren, såvel som deres sammenslutninger om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
I betragtning af det store antal eksporterende producenter, importører og EU-producenter blev det i indledningsmeddelelsen overvejet at anvende stikprøver for at fastlægge dumpingens og skadens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at give Kommissionen mulighed for at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i så tilfælde at udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter, importører og EU-producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og, som angivet i indledningsmeddelelsen, at fremlægge grundlæggende oplysninger om deres aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare i undersøgelsesperioden (1. oktober 2008 til 30. september 2009).
(6)
Otte kinesiske eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter og syv EU-producenter eller grupper af producenter indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i en stikprøve. Efter en undersøgelse af de afgivne oplysninger og i betragtning af det store antal eksporterende producenter og EU-producenter, der gav udtryk for at ville samarbejde, blev det besluttet, at det var nødvendigt at anvende stikprøver af disse producenter (jf. betragtning (12) og (13)).
(7)
Hvad angår de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører havde kun tre importører på stikprøvetidspunktet indgivet de nødvendige oplysninger inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Det blev derfor besluttet ikke at anvende stikprøver og at sende spørgeskemaer til alle importører, som havde givet sig til kende.
(8)
For at give de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, hvis de ønskede det, sendte Kommissionen de relevante formularer til de stikprøveudvalgte eksporterende producenter. Alle stikprøveudvalgte virksomheder (virksomhedsgrupper) anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller om individuel behandling, hvis det som følge af undersøgelsen blev konstateret, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling.
(9)
Kommissionen underrettede officielt de pågældende kinesiske eksporterende producenter, de kinesiske myndigheder og klageren om resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. De fik desuden mulighed for at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres.
(10)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til de stikprøveudvalgte eksporterende producenter, de stikprøveudvalgte EU-producenter, importørerne og alle kendte brugere og brugersammenslutninger. Der blev modtaget fuldstændige spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter, alle stikprøveudvalgte EU-producenter, to importører og 13 brugere.
(11)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade eller trussel om skade og EU's interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos nedenstående virksomheder.
a)
Kinesiske eksporterende producenter
-
Chongqing Polycomp International Corporation (»CPIC«)
-
Jushi Group (Jushi Group Co. Ltd., Jushi Group Chengdu Co. Ltd., Jushi Group Jiujiang Co. Ltd., Jushi P-D Interglas Co. Ltd., China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation, CNBM International Corporation, Tongxiang Leishi Mineral Powder Co. Ltd., Tongxiang Juzhen Mining Co. Ltd., Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co. Ltd., Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co. Ltd. og Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics), og
-
New Changhai Group (Changzhou Composite Materials Holding Co. Ltd. og Changzhou New Changhai Fiberglass Co. Ltd).
b)
EU-producenter
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovakiet
-
European Owens Corning Fiberglas, Bruxelles, Belgien
-
Owens Corning France, Chambéry, Frankrig
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Nederlandene.
c)
Brugere i EU
-
Sabic Europe BV, Sittard, Nederlandene, og Genk, Belgien
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Nederlandene.
d)
Producent i referencelandet
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Tyrkiet.
3. Stikprøveudtagning
(12)
Ud af de otte kinesiske eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, der gav sig til kende, udtog Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 en stikprøve på grundlag af den største repræsentative eksporterede mængde, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Stikprøven bestod af tre (grupper af forretningsmæssigt forbundne) virksomheder, der tegner sig for over 70 % af eksportmængden fra de samarbejdsvillige parter fra Kina til EU. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev de berørte parter hørt, og de gjorde ikke indsigelse.
(13)
Med hensyn til EU-producenterne fremlagde syv producenter de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysninger fra de samarbejdsvillige EU-producenter udtog Kommissionen en stikprøve af de med hensyn til salg og produktion tre største (grupper af) EU-producenter, der tegner sig for 64 % af samtlige samarbejdsvillige EU-producenters salg.
4. Undersøgelsesperiode
(14)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2008 til 30. september 2009 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (i det følgende benævnt »den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG DEN SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(15)
Den pågældende vare er som beskrevet i indledningsmeddelelsen afhuggede glasfibertråde, af en længde på 50 mm og derunder; glasfiberrovings; fiberbånd og garn af glasfiberfilamenter samt måtter af glasfiberfilamenter, ekskl. måtter af glasuld, der i øjeblikket tariferes under KN-kode 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 og ex 7019 31 00 (i det følgende benævnt »den pågældende vare«).
(16)
Den pågældende vare er den råvare, der oftest anvendes til at forstærke termoplastisk og termohærdet harpiks i kompositindustrien. De resulterende kompositmaterialer (glasfiberforstærket plastic) anvendes inden for en lang række områder: automobilindustrien, den elektriske og elektroniske sektor, vindmøllevinger, byggeri, beholdere og rørledninger, forbrugsvarer, luftfart og militær osv.
(17)
Proceduren omfatter fire grundlæggende varetyper af endeløse glasfiberfilamenter, nemlig afhuggede tråde, rovings, måtter (undtagen af glasuld) og garn. Undersøgelsen har vist, at de forskellige typer af den pågældende vare - trods forskelle i form og mulige forskelle i endelig anvendelse - næsten alle har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og grundlæggende anvendes til samme formål. Det blev imidlertid konstateret, at fiberbånd ikke har samme grundlæggende kemiske, fysiske og tekniske egenskaber, eftersom de ikke er endeløse glasfiberfilamenter, men afkortede tråde af forskellig længde. Det fremgik også af undersøgelsen, at visse meget specifikke typer af rovings og visse meget specifikke typer af garn, der i øjeblikket tariferes under henholdsvis KN-kode 7019 12 00 og 7019 19 10 bør udelukkes, da disse typer er specialbehandlet ved belægning og impregnering og har et glødetab på over 3 %, således at de har andre fysiske og kemiske egenskaber.
(18)
Adskillige brugere i de efterfølgende produktionsled har gjort gældende, at sidstnævnte burde udelades fuldstændigt fra procedurens varedækning, fordi der næsten ikke er nogen produktion af denne vare i EU, og fordi garn og de andre varetyper ikke er substituerbare.
(19)
Undersøgelsen har imidlertid vist, at der er substitution på efterspørgselssiden (idet garn kan anvendes i en række tilfælde i stedet for andre typer, selv om det - på grund af den forholdsvis højere pris på garn - ikke altid er den økonomisk mest gunstige løsning), og det begrænsede produktionsgrundlag for en bestemt varetype kan ikke som sådan betragtes som en grund til at udelukke en sådan type fra varedefinitionen, så længe den har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelser som de andre typer. I betragtning af at garn af endeløse glasfiberfilamenter har samme grundlæggende egenskaber som andre varer af endeløse glasfiberfilamenter, og at det i en vis udstrækning kan erstattes, var den foreløbige konklusion, at der ikke var nogen grund til at udelukke garn fra varedefinitionen. Der vil imidlertid være særlig fokus på den videre behandling af dette krav.
2. Den samme vare
(20)
Det blev konstateret, at den pågældende vare og varer af endeløse glasfiberfilamenter, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina og på hjemmemarkedet i Tyrkiet, der midlertidigt blev valgt som referenceland, samt varer af endeløse glasfiberfilamenter, der fremstilles og sælges i EU af EU-erhvervsgrenen, havde de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(21)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1-6 for de producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(22)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
1.
virksomhedens beslutninger træffes og omkostninger bestemmes som en reaktion på markedsforholdene og uden væsentlig statslig indgriben
2.
virksomhederne skal benytte regnskabsforskrifter, som kontrolleres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål
3.
der ikke er overført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system
4.
retlig sikkerhed og stabilitet sikres ved love om konkurs og ejerforhold
5.
valutaomregninger foretages til markedskurs.
(23)
I denne undersøgelse anmodede alle tre stikprøveudvalgte eksporterende producenter eller grupper om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og de indsendte ansøgningsformularen herom inden for tidsfristen:
-
Chongqing Polycomp International Corporation (»CPIC«)
-
Jushi Group og
-
New Changhai Group.
(24)
For alle ovennævnte stikprøveudvalgte eksporterende producenter eller grupper indhentede Kommissionen alle de oplysninger, som den anså for nødvendige, og kontrollerede ved besøg hos de pågældende virksomheder alle de oplysninger, som var afgivet i anmodningen om markedsøkonomisk behandling, og alle andre oplysninger, den fandt nødvendige.
(25)
Det blev ved undersøgelsen fastslået, at to stikprøveudvalgte kinesiske eksporterende producenter/grupper ikke opfyldte kravene i de kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), for at opnå markedsøkonomisk behandling.
(26)
Der var især én eksporterende producent/gruppe, der ikke kunne påvise, at de erhvervsmæssige beslutninger var tilstrækkelig fri for statslig indgriben. Flertallet af de administrerende direktører blev udpeget af en hovedsagelig statsejet virksomhed. Staten kunne således forhindre, at en bestemt beslutning blev truffet. Det er således tydeligt, at staten spiller en væsentlig rolle i virksomhedens beslutningsprocedurer. Hertil kommer, at virksomheden ikke kunne dokumentere, at den havde et klart sæt regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale regnskabsstandarder, idet virksomhedens skattepligtige indkomst ikke på korrekt vis fremgik af årsregnskaberne.
(27)
Den anden stikprøveudvalgte eksporterende producent/gruppe kunne heller ikke påvise, at de erhvervsmæssige beslutninger var tilstrækkelig fri for statslig indgriben. To forhandlere i gruppen er statsejede virksomheder. Staten har ligeledes en betydelig indflydelse på beslutningsproceduren hos én eksporterende producent i gruppen som følge af den implicitte vetoret gennem det bestyrelsesmedlem, der repræsenterer det statsejede moderselskab. Denne producent er til gengæld moderselskab for og hovedaktionær i to andre eksporterende producenter i gruppen, og staten har således også en betydelig indflydelse på deres beslutningsprocedure. Hertil kommer, at tre eksporterende producenter i gruppen ikke kunne påvise, at de opfylder kriterium 2, idet den skattemæssige særbehandling for to af disse producenters vedkommende ikke var oplyst i årsregnskabet, og idet revisionen for den tredje producents vedkommende ikke forekom at være uafhængig. Desuden kunne fem virksomheder i gruppen ikke opfylde kriterium 3 (hovedsagelig på grund af ikke-markedsorienterede priser for brugsret til jord).
(28)
En stikprøveudvalgt eksporterende producent, der består af en gruppe af to forretningsmæssigt forbundne virksomheder, godtgjorde, at disse virksomheder opfyldte alle kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og derfor kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(29)
Efter offentliggørelsen af resultaterne i forbindelse med den markedsøkonomiske behandling blev der modtaget bemærkninger fra EU-erhvervsgrenen og to stikprøveudvalgte eksporterende producenter/grupper, som det blev foreslået ikke at give markedsøkonomisk behandling. Der var dog ingen af de bemærkninger, der blev modtaget, som kunne foranledige en ændring i resultaterne på dette område.
2. Individuel behandling
(30)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen når virksomhederne har bevist, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste
-
eksportpriser og -mængder samt salgsbetingelser fastsættes frit
-
størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige embedsmænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben
-
valutaomregninger foretages til markedskursen, og
-
statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(31)
De to ovennævnte stikprøveudvalgte virksomheder/virksomhedsgrupper, der fik afslag på markedsøkonomisk behandling, ansøgte også om individuel behandling, i det tilfælde at de ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(32)
Det blev på grundlag af de foreliggende oplysninger konstateret, at begge de berørte virksomheder/virksomhedsgrupper ikke kunne påvise, at de kumulativt opfyldte alle kravene for at opnå individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5. Det blev nemlig fastslået, at virksomhederne ikke opfyldte det i grundforordningens artikel 9, stk. 5, litra c), fastsatte krav om, at størstedelen af aktierne skal tilhøre privatpersoner eller være tilstrækkeligt uafhængige af staten, eftersom, således som der redegøres for i betragtning (25) og (26), samtlige virksomheder kunne konstateres at være statsejede eller -kontrollerede. Som anført ovenfor blev det ligeledes konstateret, at begge disse (grupper af) virksomheder ikke kunne påvise at opfylde kravet i artikel 9, stk. 5, litra e), nemlig at deres beslutningsprocedurer er uden for væsentlig statslig indflydelse, hvilket kunne give mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for virksomhederne. Deres anmodninger om individuel behandling måtte derfor afvises.
(33)
Det blev derfor konkluderet, at der ikke skulle indrømmes individuel behandling til nogen af de stikprøveudvalgte eksporterende producenter/grupper, der fik afslag på markedsøkonomisk behandling.
3. Normal værdi
3.1. Fastsættelse af den normale værdi for eksporterende producenter/grupper, der er indrømmet markedsøkonomisk behandling
(34)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, fastslog Kommissionen først for den pågældende eksporterende producent, om det samlede hjemmemarkedssalg af varer af endeløse glasfiberfilamenter var repræsentativt, dvs. om dette salg samlet udgjorde mindst 5 % af producentens samlede eksportsalg af den pågældende vare til EU. Det fremgik af undersøgelsen, at salget af den samme vare på hjemmemarkedet var repræsentativt.
(35)
Kommissionen identificerede efterfølgende de varetyper, som virksomheder med et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg solgte på hjemmemarkedet, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til EU.
(36)
For hver type, der solgtes af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet og fandtes at være direkte sammenlignelige med den type vare af endeløse glasfiberfilamenter, der solgtes med henblik på eksport til EU, blev det fastsat, hvorvidt hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i forhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende varetype på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden udgjorde omkring 5 % af det samlede salg ved eksport til EU af en sammenlignelig varetype. Det fremgik af undersøgelsen, at hjemmemarkedssalget var repræsentativt, undtagen for fire varetypers vedkommende.
(37)
Kommissionen undersøgte herefter, om hver type af den pågældende vare, der blev solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at være solgt i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved for hver varetype at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.
(38)
Når den mængde af en varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mindst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitssalgspris for denne varetype svarede til eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi for hver varetype beregnet som det vejede gennemsnit af alle salgspriser på hjemmemarkedet for den pågældende varetype.
(39)
Når mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller derunder af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller hvor den vejede gennemsnitspris for den varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som den vejede gennemsnitspris af alene det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype.
(40)
Når alle varetyper blev solgt med tab, blev salget anset for ikke havde fundet sted i normal handel.
(41)
Det fremgik af undersøgelsen, at det fortjenstgivende salg af alle på nær én sammenlignelig varetype var på over 80 % af det samlede hjemmemarkedssalg, og hele hjemmemarkedssalget blev således anvendt til at beregne gennemsnitsprisen på den normale værdi. For én bestemt varetype blev kun det fortjenstgivende salg anvendt. For salget af de fire varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, fastsatte Kommissionen den normale værdi på grundlag af repræsentative hjemmemarkedspriser for næsten identiske typer, efter passende justering.
3.2. Fastsættelse af den normale værdi for eksporterende producenter/grupper, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
a) Referenceland
(42)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, blev den normale værdi for virksomheder, der ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastlagt ud fra priserne eller den beregnede værdi i et referenceland.
(43)
I indledningsmeddelelsen oplyste Kommissionen, at den påtænkte at benytte Tyrkiet som passende referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og den opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(44)
To interesserede parter gav sig til kende og gjorde gældende, at Tyrkiet ikke ville egne sig som referenceland, uden at dette dog blev uddybet nærmere. En anden interesseret part fremsatte bemærkninger til valget af referenceland og foreslog, at Indien burde anvendes i stedet, idet Indien ville være på nogenlunde samme udviklingstrin som Kina, markederne ville være sammenlignelige, eftersom der på begge markeder er en betydelig vindmøllesektor, og sammenlignelige varetyper fremstilles på tilsvarende vis. Desuden blev det indiske marked beskrevet som et åbent marked med en betydelig import. Endelig blev det fremhævet, at adgangen til råvarer ville være sammenlignelig mellem de to lande.
(45)
Kommissionen forsøgte at indgå et samarbejde med producenter af den samme vare i Tyrkiet, Canada, USA, Republikken Korea og Indien. Det var imidlertid kun den eneste tyrkiske producent, der var villig til at samarbejde, og som besvarede spørgeskemaet.
(46)
Det anerkendes, at Tyrkiet er et repræsentativt referenceland med hensyn til hjemmemarkedssalg. Det bliver imidlertid nødvendigt at regne sig frem til den normale værdi for den ene type af den samme vare, der ikke fremstilles i Tyrkiet. Det skal ligeledes bemærkes, at den igangværende tyrkiske antidumpingundersøgelse vedrørende importen af varer af endeløse glasfibre peger i retning af et muligt prisdyk på det tyrkiske hjemmemarked. Da Tyrkiet var det eneste land, der indvilligede i at samarbejde i denne undersøgelse, konkluderes det dog midlertidigt, at Tyrkiet bør anvendes som referenceland.
b) Fastsættelse af den normale værdi
(47)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), blev den normale værdi for de eksporterende producenter, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsat på grundlag af kontrollerede oplysninger fra producenten i referencelandet i overensstemmelse med den generelle metode som fastsat ovenfor for den gruppe virksomheder, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling. Når alle varetyper på referencelandets hjemmemarked blev solgt med tab, eller hvor der ikke blev solgt nogen lignende typer, blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6.
4. Eksportpris
(48)
I de fleste tilfælde blev den pågældende vare eksporteret til uafhængige kunder i EU, og eksportprisen blev derfor fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
(49)
I et tilfælde, hvor en af de eksporterende producenter foretog en begrænset mængde eksportsalg til forretningsmæssigt forbundne virksomheder i EU, blev det fastslået, at det var til en bunden anvendelse, hvorfor de ikke indgik i den midlertidige dumpingberegning.
5. Sammenligning
(50)
Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer i alle de tilfælde, hvor de blev anset for at være rimelige, nøjagtige og dokumenterede. Der blev foretaget en justering for indirekte skatter, søtransport og forsikring, fragt i eksportlandet, forskelle i handelsled, omkostninger til garantier, kreditomkostninger og bankgebyrer.
6. Dumpingmargener
(51)
De foreløbige dumpingmargener blev udtrykt i procent af prisen, cif EU's grænse, ufortoldet.
(52)
For den samarbejdsvillige gruppe af eksporterende producenter, der fik indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der fastlagt en individuel dumpingmargen ud fra en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(53)
Dumpingmargenen for de stikprøveudvalgte virksomheder, der ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, og for de ikke-stikprøveudvalgte samarbejdsvillige virksomheder blev beregnet som et gennemsnit af værdien for de tre stikprøveudvalgte virksomheder.
(54)
På grund af det høje samarbejdsniveau i forbindelse med undersøgelsen, idet de samarbejdsvillige virksomheder tegnede sig for ca. 100 % af al import fra Kina i undersøgelsesperioden, blev den landsdækkende margen for de ikke-samarbejdsvillige virksomheder fastsat ved at anvende den højeste margen, der blev konstateret for de stikprøveudvalgte (grupper af) virksomheder.
(55)
På det grundlag er de foreløbige dumpingniveauer som følger:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
New Changhai Group
8,5 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
43,6 %
De resterende virksomheder
43,6 %
D. SKADE
1. EU-produktion og EU-erhvervsgren
(56)
I undersøgelsesperioden blev den samme vare fremstillet af 11 producenter i EU. Syv af disse 11 producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Disse syv producenter deltog alle i klagen, og det konstateredes, at de tegnede sig for en betydelig del af den samlede EU-produktion af samme vare, i dette tilfælde mere end 90 %. En af de fire resterende EU-producenter deltog også i klagen, to støttede aktivt klagen, mens den fjerde hverken var for eller imod klagen. De 11 producenter anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i EU (i det følgende benævnt »EU-erhvervsgrenen«), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(57)
Som nævnt i betragtning (12) ovenfor blev der udtaget en stikprøve på tre producenter, der repræsenterer ca. 64 % af den samlede EU-produktion. Da to af disse producenter var grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder med adskillige produktionsanlæg i EU, bestod stikprøven af i alt ni individuelle virksomheder.
(58)
Visse interesserede parter gjorde gældende, at de stikprøveudvalgte EU-producenter ikke skulle betragtes som EU-erhvervsgrenen, da de alle tre var forretningsmæssigt forbundet med kinesiske producenter, der fremstiller den pågældende vare. Undersøgelsen bekræftede, at to af de tre stikprøveudvalgte EU-producenter var forretningsmæssigt forbundet med kinesiske producenter. Det blev imidlertid fastslået, at disse to stikprøveudvalgte EU-producenter til trods for denne forretningsmæssige forbindelse ikke havde en adfærd, der kunne gøre resultaterne af undersøgelsen upålidelige. De mængder, som disse EU-producenter importerede fra deres forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Kina, er begrænsede (under 4 % af importen fra Kina). Denne import kan desuden betragtes som ubetydelig sammenlignet med de berørte EU-producenters samlede produktion, idet disse producenter på ingen måde skal betragtes som importører, da de tydeligvis er egentlige glasfiberproducenter. Endelig blev det konstateret, at skadesindikatorerne for de berørte EU-producenter ikke blev påvirket af denne begrænsede import. Kommissionen var på grundlag af ovenstående af den opfattelse, at der ikke var nogen grund til at udelukke nogen af de stikprøveudvalgte EU-producenter fra definitionen af EU-erhvervsgren, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1.
2. EU-forbruget
(59)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet og importtal for EU-markedet fra Eurostat.
(60)
EU-forbruget faldt kraftigt med 24 % i perioden mellem 2006 og undersøgelsesperioden. Forbruget steg dog en smule i 2007 og i første halvdel af 2008.
Tabel 1
EU-forbrug
2006
2007
2008
UP
Enheder (tons)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
Indekseret
100
106
105
76
3. Import fra det pågældende land
3.1. Mængde af dumpingimport
(61)
Importmængden af den pågældende vare fra Kina til EU-markedet steg betydeligt i den betragtede periode. Importen fra Kina steg samlet set med over 50 % i den betragtede periode. Især mellem 2006 og 2008 blev importen fra Kina mere end fordoblet. Importen faldt i undersøgelsesperioden i forhold til 2008, men i procent var dette fald lavere (25 %) end faldet i forbruget (28 %).
Tabel 2
Import fra Kina (mængder)
2006
2007
2008
UP
Enheder (tons)
77 283
122 190
155 875
116 413
Indekseret
100
158
202
151
3.2. Dumpingimportens markedsandel
(62)
Markedsandelen for dumpingimporten fra Kina har været fortsat stigende i den betragtede periode. I undersøgelsesperioden havde den kinesiske import en markedsandel på 15,6 %, hvilket er næsten det dobbelte af markedsandelen i 2006.
Tabel 3
Import fra Kina (markedsandel)
2006
2007
2008
UP
Markedsandel (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
Indekseret
100
149
191
198
3.3. Priser
a) Prisudvikling
(63)
Nedenstående tabel viser gennemsnitsprisen på dumpingimporten fra Kina ved EU's grænse, ufortoldet, som oplyst af Eurostat. Gennemsnitprisen på importen fra Kina forblev stort set stabil i den betragtede periode, og dette til trods for en betydelig stigning på verdensplan i priserne på de råvarer, der anvendes til fremstilling af endeløse glasfiberfilamenter, i den betragtede periode (jf. ligeledes tabel 18).
Tabel 4
Import fra Kina (priser)
2006
2007
2008
UP
Gennemsnitspris pr. ton (EUR)
930
936
970
943
Indekseret
100
101
104
101
b) Prisunderbud
(64)
Der blev foretaget en prissammenligning, type for type, mellem de kinesiske eksporterende producenters og de stikprøveudvalgte EU-producenters salgspriser i EU. Til dette formål blev de stikprøveudvalgte EU-producenters priser ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder sammenlignet med priserne hos de stikprøveudvalgte eksporterende producenter i det pågældende land. Der blev foretaget justeringer, hvor dette var nødvendigt, for at tage hensyn til forskelle i handelsled og omkostninger efter import.
(65)
Sammenligningen viste, at de importerede pågældende varer fra Kina i undersøgelsesperioden blev solgt i EU til priser, som underbød EU-erhvervsgrenens priser med 23-39 %, udtrykt som en procentdel heraf.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
4.1. Indledende bemærkninger
(66)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og indikatorer, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation. Nedennævnte data vedrører hele EU-erhvervsgrenen med hensyn til salg og markedsandele samt de stikprøveudvalgte producenter, for så vidt angår alle resterende indikatorer.
4.2. Produktion
(67)
EU's produktionsmængde forblev forholdsvis stabil i perioden 2006-2008, men den faldt kraftigt i undersøgelsesperioden:
Tabel 5
EU-erhvervsgrenen - produktion
Stikprøveudvalgte producenter
2006
2007
2008
UP
Enheder (tons)
495 942
508 837
502 729
312 824
Indekseret
100
103
101
63
4.3. Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(68)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet udviklede sig som følger:
Tabel 6
EU-erhvervsgrenen - produktionskapacitet
Stikprøveudvalgte producenter
2006
2007
2008
UP
Kapacitet (tons)
575 900
573 600
585 350
510 700
Indekseret
100
100
102
89
Kapacitetsudnyttelse ( %)
86 %
89 %
86 %
61 %
Indekseret
100
103
100
71
(69)
Produktionskapaciteten var reduceret i undersøgelsesperioden. Som følge af de faldende priser og tabet af markedsandele på grund af dumpingimporten fra Kina blev adskillige produktionsanlæg således afviklet, midlertidigt lukket eller neddroslet. Til trods for dette fald i produktionskapaciteten faldt kapacitetsudnyttelsesgraden fra 86 % til 61 %, dvs. med 29 %.
4.4. Lagerbeholdning
(70)
Det fremgår af nedenstående tabel, at lagerbeholdningen først i faldt i 2007, da forbruget var på sit højeste, men at den steg kraftigt i 2008 som følge af det pludselige fald i efterspørgslen i det fjerde kvartal 2008. I undersøgelsesperioden vendte lagerbeholdningen tilbage til et mere normalt niveau.
Tabel 7
EU-erhvervsgrenen - lagerbeholdning
Stikprøveudvalgte producenter
2006
2007
2008
UP
Enheder (tons)
88 968
73 018
123 910
82 160
Indekseret
100
82
139
92
4.5. Salgsmængde (hele EU-erhvervsgrenen)
(71)
Salgsmængden for alle EU-producenter på EU-markedet, inklusive salg til bunden anvendelse, udviklede sig som følger:
Tabel 8
EU-erhvervsgrenen - EU-salg (mængde)
Alle EU-producenter
2006
2007
2008
UP
Enheder (tons)
737 818
743 784
706 746
520 064
Indekseret
100
101
96
70
(72)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt samlet set med 30 %. Mens EU-forbruget steg med 6 % i 2007 (jf. tabel 1 ovenfor), steg EU-erhvervsgrenens salgsmængde af den pågældende vare på EU-markedet med kun 1 %. Det betyder, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne drage fordel af det øgede forbrug i denne periode. EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt således kraftigt i 2008 og undersøgelsesperioden.
4.6. Markedsandel (hele EU-erhvervsgrenen)
(73)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt kraftigt i 2007 og 2008, hvorefter den blev en smule forbedret i undersøgelsesperioden. Samlet set tabte EU-erhvervsgrenen imidlertid en markedsandel på 5,6 procentpoint i den betragtede periode, hvorefter markedsandelen for dumpingimporten fra Kina som det fremgår af tabel 3 ovenfor nærmest blev fordoblet i den betragtede periode.
Tabel 9
EU-erhvervsgrenen - EU-markedsandel
Alle EU-producenter
2006
2007
2008
UP
EU-markedsandel (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
Indekseret
100
95
91
93
4.7. Salgspriser
(74)
Hvad angår de gennemsnitlige salgspriser fremgår det af nedenstående tabel, at EU-erhvervsgrenen ikke har været i stand til at øge salgspriserne til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder i den betragtede periode. Tværtimod faldt de gennemsnitlige salgspriser med 2 %, hvilket er mere bemærkelsesværdigt set i lyset af de stigende priser på råvarer. EU-erhvervsgrenen havde i realiteten ikke mulighed for at vælte de stigende omkostninger til råvarer over på salgspriserne, fordi dumpingimporten fra Kina pressede prisniveauet på EU-markedet nedad.
Tabel 10
EU-erhvervsgrenen - EU-salg (gennemsnitpriser)
Stikprøveudvalgte producenter
2006
2007
2008
UP
EUR/ton
1 179
1 166
1 192
1 159
Indekseret
100
99
101
98
4.8. Beskæftigelse
(75)
Det fremgår af EU-producenternes beskæftigelsesniveau, at EU-erhvervsgrenen rationaliserede produktionen i den betragtede periode med henblik på at reducere produktionsomkostningerne og kompensere for stigningen i priserne på råvarer. Antallet af beskæftigede faldt således med 20 procentpoint i hele perioden, idet der var et fald på 15 procentpoint alene i perioden mellem 2007 og undersøgelsesperioden.
Tabel 11
EU-erhvervsgrenen - beskæftigelse
Stikprøveudvalgte producenter
2006
2007
2008
UP
Antal medarbejdere
4 114
3 890
3 705
3 302
Indekseret
100
95
90
80
4.9. Produktivitet
(76)
Som et resultat af EU-erhvervsgrenens bestræbelser som beskrevet i forudgående betragtning steg produktiviteten hos EU-producenternes arbejdsstyrke betydeligt i 2007 og 2008. Denne positive udvikling ændrede sig i undersøgelsesperioden, hvilket medførte et samlet fald i produktiviteten på 21 % i den betragtede periode. Denne ændring i produktiviteten var delvis en konsekvens af den faldende efterspørgsel og delvis en konsekvens af dumpingimporten fra Kina, der medførte et kraftigt prisunderbud af EU-erhvervsgrenens priser, hvilket igen medførte et betydeligt fald i produktionen og dermed en stigning i beskæftigelsesgraden pr. fremstillet glasfiberenhed.
Tabel 12
EU-erhvervsgrenen - produktivitet
Stikprøveudvalgte producenter
2006
2007
2008
UP
Tons pr. ansat
121
131
136
95
Indekseret
100
108
113
79
4.10. Lønninger
(77)
EU-erhvervsgrenen har i den betragtede periode været i stand til at kontrollere udviklingen af lønomkostninger. Det fremgår således af nedenstående tabel, at de gennemsnitlige årlige lønninger steg en smule i 2007 og 2008, men at de faldt i undersøgelsesperioden. I den samlede periode faldt enhedslønomkostningerne med 3 %. Dette fald ville imidlertid havde været mere udtalt, hvis omkostningerne til fratrædelsesgodtgørelser ikke var blevet medregnet i ovenstående tendens.
Tabel 13
EU-erhvervsgrenen - lønomkostninger
Stikprøveudvalgte producenter
2006
2007
2008
UP
Årslønninger (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Indekseret
100
101
103
97
4.11. Rentabilitet og investeringsafkast
(78)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare og udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. Ved fastsættelsen af EU-producenternes rentabilitet er de kontrollerede tal blevet justeret for at undgå, at denne analyse påvirkes af ekstraordinære virksomhedsspecifikke forhold, der har haft en uforholdsmæssig stor indvirkning på disse virksomheders fortjeneste i en bestemt periode. Efter disse justeringer, har de stikprøveudvalgte producenters rentabilitet og investeringsafkast i forbindelse med salget af den samme vare i EU udviklet sig som følger i den betragtede periode:
Tabel 14
EU-erhvervsgrenen - rentabilitet og investeringsafkast
Stikprøveudvalgte producenter
2006
2007
2008
UP
Nettofortjeneste (i % af omsætning)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Investeringsafkast
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Som det fremgår af ovenstående tabel var EU-erhvervsgrenen i stand til at opnå en begrænset fortjeneste i størstedelen af den betragtede periode, dog med visse undtagelser i 2007, hvor den gennemsnitlige rentabilitet nåede op på 4,7 %. Rentabiliteten ændrede sig til et betydeligt tab i undersøgelsesperioden, hvor EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige tab faldt med hele 15 %.
(80)
Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i brede træk rentabilitetsudviklingen. Investeringsafkastet forblev generelt nogenlunde begrænset i hele den betragtede periode, dog med undtagelse af 2007. Endelig faldt EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige investeringsafkast i undersøgelsesperioden til - 16,8 %.
(81)
Ovennævnte sårbare finansielle situation opstod til trods for det stigende forbrug i perioden 2006-2008 som beskrevet i betragtning (60) ovenfor og EU-erhvervsgrenens bestræbelser på at rationalisere produktionsomkostningerne som beskrevet i betragtning (75) og (76) ovenfor. I den betragtede periode har den stærkt stigende mængde af dumpingimport til lave priser fra Kina påvirket EU-erhvervsgrenens salgsvolumen og medført et betydeligt prisfald. Disse faktorer har påvirket EU-erhvervsgrenens finansielle situation. Dette afspejles tydeligt i det kraftige fald på 15 % i undersøgelsesperioden.
4.12. Likviditet og evne til at rejse kapital
(82)
Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne udviklede sig som følger:
Tabel 15
EU-erhvervsgrenen - likviditet
Stikprøveudvalgte producenter
2006
2007
2008
UP
Likviditet (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Indekseret
100
50
22
-64
(83)
Ovenstående tabel bekræfter EU-erhvervsgrenens sårbare finansielle situation i perioden 2006-2008 og den heraf følgende kraftige forværring i undersøgelsesperioden.
4.13. Investeringer
(84)
I den betragtede periode udviklede de stikprøveudvalgte producenters investeringer sig som følger:
Tabel 16
EU-erhvervsgrenen - investeringer
Stikprøveudvalgte producenter
2006
2007
2008
UP
Nettoinvesteringer (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Indekseret
100
52
109
71
(85)
I højdepunktsårene 2006 og 2008 var investeringsgraden forholdsvis høj som følge af genetableringen af ovne. I denne kapitalintensive industri er det nødvendigt at genopbygge ovnene hvert 7. til 10. år, og omkostningerne hertil kan beløbe sig til 8-13 mio. EUR (angivet som et interval af fortrolighedshensyn). En stor del af de øvrige mere strukturelle høje investeringsomkostninger er forbundet med stålforbruget i ovnene og genetableringen af ovne.
4.14. Dumpingmargenens størrelse
(86)
Dumpingmargenerne for importen fra Kina, som specificeret i betragtning (55), er meget høje. I betragtning af dumpingimportens størrelse, markedsandele og priser kan virkningerne af dumpingmargenerne ikke betragtes som ubetydelige.
5. Konklusion om skade
(87)
Til trods for EU-erhvervsgrenens betydelige bestræbelser på at øge sin konkurrenceevne udviklede de fleste af dens skadesindikatorer sig negativt i den betragtede periode. Dette er særligt tydeligt, hvis man analyserer indikatorerne for EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, herunder investeringsafkastet, likviditeten og rentabiliteten, der alle udviklede sig dramatisk. Indikatorerne vedrørende produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsvolumen og markedsandel har også bekræftet en tydelig negativ tendens.
(88)
Samtidig medførte glasfiberimporten fra Kina et prisunderbud af EU-erhvervsgrenens priser på op til 39 % i undersøgelsesperioden, og EU-erhvervsgrenen mistede en markedsandel på 5 procentpoint på mindre end fire år.
(89)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(90)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
2. Virkninger af dumpingimporten
(91)
I perioden fra 2006 til undersøgelsesperioden steg mængden af dumpingimport af den pågældende vare med 51 %, hvilket medførte en stigning i markedsandele på EU-markedet på 98 %, fra 7,9 % til 15,6 %.
(92)
Stigningen i dumpingimporten af den pågældende vare fra Kina i den betragtede periode var sammenfaldende med en negativ tendens i de fleste af EU-erhvervsgrenens skadesindikatorer. EU-erhvervsgrenen tabte en markedsandel på 5,6 procentpoint, og dens salgspriser faldt med 2 % som følge af pristrykket fra dumpingimporten til lave priser på EU-markedet. Det betydelige prisunderbud forhindrede EU-erhvervsgrenen i at vælte de øgede produktionsomkostninger over på salgspriserne i et acceptabelt omfang, hvilket medførte lave rentabilitetsniveauer og i undersøgelsesperioden endog negative rentabilitetsniveauer.
(93)
Det skal ligeledes bemærkes, at markedsandelen for dumpingimporten fra Kina fortsat var stigende, selv i undersøgelsesperioden. Med andre ord faldt mængden af dumpingimport fra Kina i et langsommere tempo end EU-forbruget, jf. betragtning (62) ovenfor.
(94)
Visse interesserede parter gjorde gældende, at der ikke er nogen årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Et af argumenterne, der blev anvendt i denne henseende, var, at prisforskellen mellem de kinesiske salgspriser og EU-salgspriserne har været forholdsvis konstant i hele den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens rentabilitet varierede i samme periode. Det skal i denne henseende tages i betragtning, at det ikke alene er prisniveauet, men også mængden af dumpingimport til allerede lave priser, der har lagt pres på EU-erhvervsgrenens salg. Selv om andre faktorer også kan have spillet en rolle i EU-erhvervsgrenens forværrede situation, der således også i et vist omfang påvirker udviklingen af EU-erhvervsgrenens rentabilitet, kan dette desuden på ingen måde afbøde virkningen af dumpingimporten fra Kina, der konstant underbød EU's priser, særlig fordi dette blev holdt på et forholdsvis stabilt niveau til trods for en række ændringer i markedet, herunder øget og faldende forbrug eller skiftende priser på råvarer.
(95)
Der er blevet anvendt et lignende argument vedrørende den påståede manglende årsagssammenhæng mellem EU-erhvervsgrenens rentabilitetstal og udviklingen af dens markedsandel. F.eks. steg EU-erhvervsgrenens rentabilitetsniveau således midlertidigt fra 2006 til 2007 til trods for et fald i dens markedsandel. Dette skyldtes delvis de forbedrede forhold på EU-markedet i 2007 (jf. stigningen på 6 % i EU-forbruget i betragtning (59)). Hvad der dog er endnu vigtigere, er, at EU-erhvervsgrenen i 2006 og 2007 fokuserede på en rationalisering af sin produktion ved at reducere produktionsomkostningerne, hvilket også havde en indvirkning på dens rentabilitetsniveau. Det kan også nævnes, at EU-erhvervsgrenens markedsandel steg en smule fra 2008 til undersøgelsesperioden, mens dens fortjeneste faldt med hele 15 %. I den samme periode kunne den kinesiske dumpingimport imidlertid også øge sin markedsandel, idet salgspriserne i EU fortsat blev underbudt. Dette medførte store tab for EU-erhvervsgrenen. Begge ovenstående tilfælde viser således, at en eller to separate indikatorer ikke i selv er nok til at måle dumpingimportens indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation.
(96)
På grundlag af ovenstående konkluderes det midlertidigt, at den kinesiske dumpingimport til lave priser, der kom ind på EU-markedet i store og konstant stigende mængder, og som i et betydeligt omfang underbød EU-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode, havde en betydelig negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
3. Andre faktorers indvirkning
3.1. Import fra tredjelande
(97)
Importen fra tredjelande var begrænset i den betragtede periode. Den samlede markedsandel for andre lande end Kina faldt med 2 procentpoint, fra 17 til 15 %. Den næststørste kilde til import, Norge, havde en markedsandel på 3,3 % i undersøgelsesperioden. Tyrkiet havde en markedsandel på 2,5 % i undersøgelsesperioden, og den fjerdestørste kilde til import, USA, havde en markedsandel på under 2 % i undersøgelsesperioden.
Tabel 17
Import fra andre lande
Land
2006
2007
2008
UP
Norge
Mængde (ton)
34 990
28 834
35 410
24 993
Markedsandel (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Gennemsnitspris (EUR)
1 254
1 412
1 360
1 256
Tyrkiet
Mængde (ton)
28 981
25 035
20 658
18 874
Markedsandel (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Gennemsnitspris (EUR)
1 097
1 155
1 202
1 077
USA
Mængde (ton)
22 921
24 246
20 447
13 569
Markedsandel (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Gennemsnitspris (EUR)
2 309
2 101
2 506
2 615
Malaysia
Mængde (ton)
9 541
25 569
35 200
12 601
Markedsandel (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Gennemsnitspris (EUR)
979
1 019
1 022
1 025
Taiwan
Mængde (ton)
19 318
18 150
14 655
11 285
Markedsandel (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Gennemsnitspris (EUR)
1 193
1 146
1 069
975
Indien
Mængde (ton)
4 365
11 231
3 757
5 361
Markedsandel (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Gennemsnitspris (EUR)
1 308
1 232
1 315
1 240
Republikken Korea
Mængde (ton)
7 959
5 974
13 934
5 116
Markedsandel (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Gennemsnitspris (EUR)
1 430
1 607
894
1 004
Japan
Mængde (ton)
21 671
10 727
11 174
4 609
Markedsandel (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Gennemsnitspris (EUR)
1 197
1 315
1 401
1 804
Mexico
Mængde (ton)
4 894
9 713
7 226
3 689
Markedsandel (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Gennemsnitspris (EUR)
1 488
1 204
1 289
1 359
Canada
Mængde (ton)
4 136
3 309
2 196
2 244
Markedsandel (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Gennemsnitspris (EUR)
1 303
2 025
1 761
2 146
Andre lande
Mængde (ton)
8 954
14 848
8 519
9 227
Markedsandel (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Gennemsnitspris (EUR)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Det fremgår ligeledes af ovenstående tabel, der er baseret på tal fra Eurostat, at det gennemsnitlige prisniveau for al anden import ved EU's grænse, som beskrevet i betragtning (63) ovenfor, er generelt langt højere end priserne for import fra Kina. Hvis man sammenligner disse Eurostat-priser med EU-erhvervsgrenens salgspriser som anført i betragtning (74) ovenfor, forekommer importen fra Tyrkiet at være foregået til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden. Importen fra Tyrkiet repræsenterede imidlertid i undersøgelsesperioden en markedsandel på kun 2,5 %, hvilket er under deres markedsandel i 2006. Priserne i forbindelse med denne import var desuden konstant et godt stykke over priserne i forbindelse med importen fra Kina, idet førstnævnte var 14 % til 23 % højere end sidstnævnte. Importen fra Malaysia, Taiwan og Republikken Korea foregik også til lavere priser end EU-erhvervsgrenens priser, men deres markedsandele er begrænsede og ligeledes faldende. Importen fra Tyrkiet, Malaysia, Taiwan og Republikken Korea eller fra et hvilket som helst andet tredjeland blev således ikke anset for at have en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation. Det må på grundlag af ovenstående anses for rimeligt midlertidigt at konkludere, at importen fra andre lande ikke er tilstrækkelig til at bryde årsagssammenhængen mellem den konstaterede dumping og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
3.2. Virkningen af den økonomiske krise
(99)
Adskillige parter har gjort gældende, at den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, skyldes den økonomiske krise, der medførte et voldsomt fald i efterspørgslen.
(100)
Som anført i betragtning (60) ovenfor kunne der således observeres et kraftigt fald i EU-forbruget i perioden mellem 2008 og undersøgelsesperioden. Dette fald var på 28 %, og det anerkendes, at det skyldes den økonomiske krise, der ramte EU i den periode. De fleste sektorer, der anvender produkter, som indeholder det af undersøgelsen omfattede produkt (bilindustrien, vindmølleindustrien, bygningssektoren osv.), var hårdt ramt af krisen, og det medførte ved kædens begyndelse et fald i efterspørgslen efter glasfibre.
(101)
De negative virkninger af den økonomiske afmatning og faldet i efterspørgslen blev dog forværret af den øgede mængde dumpingimport fra Kina, som i betydeligt omfang underbød EU-erhvervsgrenens priser. Selv om den økonomiske afmatning kan anses for at have bidraget til den skade, som blev forvoldt i undersøgelsesperioden, kan dette dog på ingen måde formindske de skadevoldende virkninger af dumpingimporten fra Kina til lave priser på EU-markedet i hele den betragtede periode. Selv i en situation med faldende salgstal havde EU-erhvervsgrenen været i stand til at fastholde en acceptabel volumen og acceptable priser og dermed begrænse den negative virkning af et faldende forbrug. Dette var imidlertid kun muligt, hvis markedet ikke samtidig havde været genstand for en illoyal konkurrence i form af dumpingimport til lave priser. Virkningen af den kinesiske dumpingimport, der foregik til priser, som på betydelig vis underbød salgspriserne på EU-markedet i undersøgelsesperioden, kan desuden anses for endnu mere skadelig i en periode med økonomisk krise.
(102)
Den økonomiske afmatning kan på grundlag af ovenstående forhold ikke anses for at kunne bryde årsagssammenhængen mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra Kina.
3.3. Udviklingen i den kinesiske importmængde og EU-erhvervsgrenens finansielle situation
(103)
Visse interesserede parter gjorde gældende, at der ikke findes nogen årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og EU-erhvervsgrenens finansielle situation, idet sidstnævnte opnåede de bedste rentabilitetstal i de år, hvor importen fra Kina af den pågældende vare var på sit højeste, og idet dens rentabilitet var allerværst, da importen fra Kina faldt til det laveste i den betragtede periode.
(104)
Det skal i denne henseende først og fremmest bemærkes, at udviklingen i forbruget, særlig den økonomiske afmatning i undersøgelsesperioden, krisens globale karakter taget i betragtning, uden tvivl har haft en indvirkning på både importmængderne fra Kina og EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
(105)
Som anført ovenfor foregik dumpingimporten fra Kina imidlertid til priser, der i omfattende grad underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser i undersøgelsesperioden, dvs. under den økonomiske afmatning. Dette blev forstærket af det forhold, at de eksporterende producenter fra Kina - selv i perioden med økonomisk afmatning - var i stand til yderligere at øge deres markedsandele en smule, mens EU-erhvervsgrenen havde betydelige tab, fordi den ikke var i stand til at sælge til mere rentable priser.
(106)
Kombinationen af ovennævnte prisunderbud og de øgede markedsandele for dumpingimporten fra Kina kan således anses for at have forårsaget en endnu større skade for EU-erhvervsgrenen end det ville have været tilfældet i en periode uden en flygtig efterspørgsel som følge af en økonomisk afmatning.
(107)
Det kan i lyset af ovenstående på ingen måde konkluderes, at en sammenligning mellem de blotte tendenser i mængden af dumpingimport fra Kina og EU-erhvervsgrenens finansielle resultater kan fortolkes som en faktor, der bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
3.4. Fald i EU-erhvervsgrenens eksportsalg og/eller salg til bunden anvendelse
(108)
Visse interesserede parter gjorde gældende, at EU-erhvervsgrenens faldende rentabilitet skyldtes et fald i eksportsalget eller et fald i produktionen med henblik på bunden anvendelse og ikke et fald i dens salg på EU-markedet. Det skal i denne henseende først og fremmest bemærkes, at alle skadesindikatorer, herunder rentabilitet, er blevet vurderet på grundlag af salget på EU-markedet til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter, dog med undtagelse af salgsmængder. Hverken eksportsalget eller salget til bunden anvendelse er med andre ord omfattet af denne beregning. For det andet er det korrekt, at faldet i eksportsalget har været en smule større end faldet i salget på EU-markedet, men dette er ikke tilfældet for produktionen til bunden anvendelse, der i den betragtede periode repræsenterede mellem 22,4 % og 24,4 % af det samlede salg på EU-markedet. Set i lyset af eksportsalgets omfang i forhold til EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet (der svingede mellem 10 % og 14 % i den betragtede periode), kan dette salg desuden ikke anses for at have så meget betydning, at det kan drage tvivl om årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og indvirkningen på EU-erhvervsgrenen. Dette argument blev derfor afvist.
3.5. EU-erhvervsgrenens øgede kapacitet og øgede produktionsomkostninger
(109)
En af de interesserede parter gjorde gældende, at EU-erhvervsgrenens forværrede situation skyldtes en forkert beslutning om at øge kapaciteten. Det skal i denne henseende først og fremmest påpeges, at glasfibermarkedet i en årrække har været et marked i vækst, og beslutningen om at øge kapaciteten på visse produktionsanlæg kan derfor ikke betragtes som en forkert forretningsbeslutning i en situation med voksende forbrug. Det skal desuden bemærkes, at EU-erhvervsgrenens kapacitet samlet set faktisk var faldende i den betragtede periode (jf. betragtning (68) ovenfor).
(110)
Det skal under alle omstændigheder understreges, at EU-erhvervsgrenen har været i stand til at reducere omkostningerne pr. enhed for de vigtigste råvarer til trods for en stigning i kostpriserne for råvarer i den betragtede periode.
Tabel 18
Omkostninger til råvarer og omkostninger pr. fremstillet glasfiberenhed
2006
2007
2008
UP
Pris/ton råvare (3)
100
106
104
102
Råvareomkostninger/ton glasfiber (3)
100
99
97
94
(111)
Ovenstående udvikling i råvareomkostningerne pr. fremstillet glasfiberenhed skyldes investeringer med henblik på øget effektivitet og konkurrenceevne. EU-erhvervsgrenen har således i den betragtede periode gennemført en række foranstaltninger med henblik på at fremme og rationalisere produktionsprocesserne og råvareomkostningerne.
(112)
Hvad angår arbejdskraftomkostninger reducerede EU-industrien som allerede beskrevet i betragtning (75) til (77) ovenfor antallet af ansatte med 20 % i den betragtede periode samtidig med, at gennemsnitslønnen er blevet sat ned, og dette til trods for betalingen af betragtelige fratrædelsesgodtgørelser.
(113)
På grundlag af ovenstående afvises argumentet om, at EU-erhvervsgrenens forværrede situation faktisk skyldes øgede produktionsomkostninger som følge af ineffektivitet eller høje arbejdskraftomkostninger.
3.6. Konkurrenceevne for dumpingimporten fra Kina og selvforskyldt skade forvoldt af forretningsmæssigt forbundne kinesiske producenter
(114)
Det er blevet gjort gældende, at det er produktionens størrelse og den moderne teknologi, som er blevet anvendt af de kinesiske eksportører, der har forvoldt skade, og ikke dumpingen af den af undersøgelsen omfattede vare. Generelt er det rent faktisk således, at EU-producenterne også har en produktion i stor målestok og moderne produktionsprocesser.
(115)
En af de interesserede parter gjorde gældende, at EU-erhvervsgrenen således kunne have forvoldt skaden på sig selv ved at importere fra forretningsmæssigt forbundne kinesiske producenter. Det skal i denne henseende bemærkes, at mængden af denne import har været meget begrænset, jf. betragtning (57) ovenfor, både med hensyn til EU-erhvervsgrenens produktion og importen af den pågældende vare fra Kina.
(116)
Hverken den manglende konkurrenceevne eller importen fra forretningsmæssigt forbundne kinesiske producenter kan således betragtes som en faktor, der bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, der er blevet konstateret.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(117)
Det kan konkluderes, at det på grundlag af ovenstående analyse kan påvises, at der har været en betydelig stigning i importen af glasfibre fra Kina i den betragtede periode, hvilket gradvist har forringet EU-erhvervsgrenens markedsandel. Disse øgede mængder, der kom ind på EU-markedet til dumpingpriser, blev desuden solgt til priser, der i betragteligt omfang underbød EU-erhvervsgrenens priser, hvilket gjorde det vanskeligt for EU-erhvervsgrenen at vælte de øgede omkostninger til råvarer over på kunderne. EU-erhvervsgrenen har i en vis periode været i stand til at kompensere for de negative virkninger af dette pres ved at øge effektiviteten, men dette var ikke længere muligt, da den økonomiske krise medførte en betydelig nedgang i efterspørgslen.
(118)
Andre faktorer, der kan have forvoldt skade for EU-erhvervsgrenen, blev ligeledes analyseret. Det blev i denne henseende konstateret, at importen fra tredjelande, virkningerne af den økonomiske krise, EU-erhvervsgrenens udvikling af andet salg og andre faktorer, herunder dem, der er nævnt i betragtning (97) til (115) ovenfor, synes ikke at være af en sådan art, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(119)
I betragtning af ovenstående analyse, hvor der på behørig vis er sondret mellem alle kendte faktorers konsekvenser for EU-erhvervsgrenens situation set i forhold til dumpingimportens skadevoldende virkninger, konkluderes det foreløbigt, at importen fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
F. UNIONENS INTERESSER
(120)
Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for konklusionerne om dumping, skade og årsagssammenhæng var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Med henblik herpå og i henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, undersøgte Kommissionen den sandsynlige virkning af eventuelle foranstaltninger for de berørte parter såvel som de sandsynlige konsekvenser af ikke at træffe foranstaltninger.
(121)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til uafhængige importører og brugere. Der blev i alt udsendt 60 spørgeskemaer. To importører og 13 brugere indgav en besvarelse inden for tidsfristen. Desuden gav adskillige importører og brugere sig til kende senere i proceduren og fremsendte skrivelser, hvori de gav udtryk for deres modstand mod indførelsen af eventuelle foranstaltninger i dette tilfælde.
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(122)
Som anført i betragtning (56) ovenfor blev den samme vare fremstillet af 11 producenter i EU. De otte klagere repræsenterede over 90 % af EU-produktionen; to andre gav deres støtte til klagen, mens den 11. virksomhed hverken var for eller imod.
(123)
De tre stikprøveudvalgte virksomheder, der stod for omkring 60 % af den samlede EU-produktion, beskæftigede 3 300 personer, der var direkte involveret i produktion, salg og administration af den samme vare. Det skal påpeges, at skadesindikatorerne generelt viste en negativ tendens og at især skadesindikatorerne for EU-erhvervsgrenens markedsandel og finansielle resultater, herunder rentabilitet, investeringsafkast og likviditet, blev påvirket i alvorlig grad. Navnlig EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt i den betragtede periode fra et allerede lavt niveau på 0,3 % til - 15,0 %, mens dens markedsandel faldt med 5,6 procentpoint.
(124)
Hvis der indføres foranstaltninger, forventes prisdykket og tabet af markedsandele at ophøre og EU-erhvervsgrenens salgspriser at begynde at rette sig op, hvilket vil medføre en betydelig forbedring af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
(125)
Det er på den anden side sandsynligt, at forværringen af EU-erhvervsgrenens markedsmæssige og finansielle situation vil fortsætte, hvis der ikke indføres antidumpingforanstaltninger. Det forventes med et sådant scenario, at EU-erhvervsgrenen vil tabe yderligere markedsandele, og at den ikke længere vil være i stand til at følge de markedspriser, der fastsættes af importen fra Kina. Det vil sandsynligvis medføre yderligere nedskæringer i produktionen og investeringerne samt lukningen af flere produktionsanlæg i EU, hvilket vil medføre omfattende tab af arbejdspladser.
(126)
Den foreløbige konklusion er, at det helt klart vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingforanstaltninger.
2. Ikke-forretningsmæssigt forbundne EU-importørers interesser
(127)
Som anført ovenfor blev der ikke foretaget stikprøvning af de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, og to ikke-forretningsmæssigt forbundne importører samarbejdede i undersøgelsen ved at indgive en spørgeskemabesvarelse. Kun en lille del af omsætningen hos disse to importører (henholdsvis 7 % og 25 %) blev genereret gennem deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare fra Kina. De var begge imod en eventuel indførelse af antidumpingforanstaltninger, da de var af den opfattelse, at det kunne føre til et ophør af importen af den pågældende vare fra Kina.
(128)
Den import, der blev oplyst af disse to importører, repræsenterede imidlertid en meget lille del af den samlede import fra Kina i undersøgelsesperioden (under 1 %). Ingen andre importører har samarbejdet ved at indgive en spørgeskemabesvarelse eller uddybende bemærkninger. Den foreløbige konklusion er derfor, at det ikke vil have væsentlige negative virkninger for EU-importørernes interesser, hvis der indføres foreløbige foranstaltninger.
3. Brugernes interesser
(129)
De varer af glasfiberfilamenter, der er genstand for denne procedure, anvendes til en lang række formål. Følgende brugergrupper var samarbejdsvillige: vævere (både avancerede specialtekstiler og standardtekstiler osv. for vindmølleturbiner, søfart, transport, luftfart og infrastrukturelle anvendelser), membranproducenter, producenter af sammensatte materialer (kompounds), der bl.a. anvendes i automobilindustrien, producenter af sammensatte halvfærdige produkter eller slutprodukter.
(130)
Mængden af den pågældende vare fra Kina, der blev købt af de samarbejdsvillige brugere, repræsenterede ca. 20 % af glasfiberimporten fra Kina i undersøgelsesperioden. Det fremgår desuden af de oplysninger, der blev indgivet i spørgeskemabesvarelserne, at EU's brugerindustri beskæftiger et betydeligt antal arbejdstagere. Selv om der på nuværende tidspunkt i proceduren ikke er modtaget nogen omfattende og dokumenterede data i denne henseende, kan antallet af beskæftigede i EU's brugerindustri på basis af oplysningerne i disse spørgeskemabesvarelser foreløbigt anslås til 50 000-75 000. Antallet af arbejdspladser i de glasfiberforbrugende afdelinger i de virksomheder, der anvendte kinesiske glasfibre i undersøgelsesperioden, kan på samme grundlag anslås til ca. 27 000.
(131)
De fleste samarbejdsvillige brugere oplyste, at de købte glasfibre fra både kinesiske og andre leverandører, herunder europæiske producenter. Kun nogle enkelte købte udelukkende glasfibre fra Kina. Der er i denne sektor ikke alene en stor spredning i brugerindustriens aktiviteter, men de pågældende virksomheders størrelse kan også variere betydeligt, og visse virksomheder er en del af større og internationalt aktive grupper af virksomheder, mens andre er fuldstændigt uafhængige.
3.1. Mulige virkninger af foranstaltningerne for brugernes rentabilitet
(132)
Det kan på grundlag af spørgeskemabesvarelserne konstateres, at glasfiberbrugerindustriens situation er forholdsvis god. De fleste samarbejdsvillige brugere oplyste således, at de i den betragtede periode inklusive undersøgelsesperioden havde haft en fortjeneste på produktionen og salget af deres produkter indeholdende den af undersøgelsen omfattede vare. Nogle enkelte brugere oplyste imidlertid at have haft et tab på denne aktivitet i undersøgelsesperioden, men fortjenesten hos adskillige andre var på mellem 5 % og 10 %.
(133)
Omkostningerne til indkøb af glasfibre repræsenterer generelt en væsentlig del af brugerindustriens produktionsomkostninger. I henhold til de tal, der er blevet oplyst, kan denne andel, afhængig af det produkt, der fremstilles, variere fra 10 % til over 50 %. For visse brugere kan en stigning i omkostningerne til indkøb af kinesiske glasfibre således have en betydelig konsekvens for de samlede omkostninger.
(134)
På grundlag af oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra de samarbejdsvillige brugere kan indvirkningerne af eventuelle antidumpingforanstaltninger på fortjenesten generelt anslås til omkring 1 % af omsætningen i de afdelinger af brugervirksomhederne, der anvender glasfibre, men under 0,5 % af omsætningen i samtlige virksomheder med afdelinger, der anvender glasfibre. Med andre ord vil fortjenesten på afdelingsniveau, hvor der anvendes glasfibre, og fortjenesten på virksomhedsniveau blive påvirket med i gennemsnit henholdsvis 1 og 0,5 procentpoint.
(135)
Det skal imidlertid bemærkes, at ovenstående indvirkning for visse brugervirksomheders vedkommende kan være højere og op til ca. 5 % af virksomhedens omsætning. Det kan i lyset af visse brugeres fortjeneste og andelen af glasfibre i deres produktionsomkostninger ikke udelukkes, at deres rentabilitet vil blive påvirket af en kraftig prisstigning på glasfibre, medmindre en sådan prisstigning fuldstændigt eller i et betydeligt omfang kan væltes over på deres kunder.
(136)
Alt i alt kan det midlertidigt konkluderes, at selv om nogle brugervirksomheder kan blive mere påvirket af konsekvenserne af eventuelle antidumpingforanstaltninger end andre, vil de øvrige brugere sandsynligvis kun blive påvirket i begrænset omfang.
3.2. Manglende udskiftelighed
(137)
En række brugere gjorde gældende, at mange af de glasfibre, som brugerindustrien havde behov for, ikke kunne købes direkte fra lager. Det var derimod nødvendigt for leverandører at gennemgå en langvarig og kompliceret kvalifikationsprocedure på mellem 6 og 12 måneder, uden nogen garanti for succes. At skifte leverandør for at undgå at betale antidumpingtold ville derfor medføre en del omkostninger, være umuligt på kort sigt og alt for risikabelt ud fra et teknologisk synspunkt.
(138)
Det anerkendes i denne henseende, at egenskaberne hos den af undersøgelsen omfattede vare med hensyn til bestemte anvendelser kan medføre en langvarig kvalifikationsprocedure, der omfatter prøvning. Det kan på grundlag af bemærkningerne fra adskillige brugere imidlertid konstateres, at der på nuværende tidspunkt og i de fleste tilfælde findes forskellige forsyningsmuligheder. Det skal ligeledes bemærkes, at hensigten med antidumpingforanstaltningerne ikke er at forhindre visse leverandører i at få adgang til EU-markedet, eftersom eventuelle foranstaltninger kun har til formål at genskabe redelige handelsvilkår og rette op på en forvredet markedssituation.
(139)
Det kan således midlertidigt konkluderes, at indførelsen af foranstaltninger over for kinesiske glasfibre højst sandsynligt ikke vil medføre en midlertidig afbrydelse i leveringen af råvarer til brugerindustrien.
3.3. Manglende mulighed for at overvælte kostprisstigninger og øget konkurrence fra ikke-EU-varer i efterfølgende produktionsled
(140)
Adskillige brugere gjorde gældende, at de ikke ville være i stand til at vælte de øgede glasfiberpriser over på deres kunder. Disse brugere anførte, at der var en meget hård konkurrence på deres produktmarkeder, og at deres kunder nemt ville skifte leverandør i tilfælde af prisstigninger.
(141)
Da der er meget stor forskel på brugervirksomhederne, er det vanskeligt at give en samlet vurdering af brugernes mulighed for at vælte eventuelle prisstigninger over på deres kunder. Det kan på grundlag af oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra brugerne imidlertid antages, at selv om en bestemt bruger ikke er i stand til at overvælte størstedelen af sin prisstigning, vil denne brugers omsætning og rentabilitet i de fleste tilfælde kun blive påvirket i et begrænset omfang.
(142)
Hvad angår konkurrencen gav adskillige brugere desuden udtryk for deres bekymring med hensyn til, at indførelsen af en antidumpingtold vil medføre en øget konkurrence fra ikke-EU-leverandører på markedet i de efterfølgende omsætningsled, da produkterne i de efterfølgende omsætningsled ikke vil være omfattet af eventuelle beskyttelsesforanstaltninger, og et skift til import fra Kina, lige fra glasfibre til produkter i de efterfølgende omsætningsled som f.eks. sammensatte materialer, tekstiler og kompositvinger til vindmøller. Hvad angår Kina blev det således gjort gældende, at der allerede var konkurrence fra Kina på mange af disse markeder, og at det kun ville være logisk, at denne konkurrence ville blive skærpet ved indførelsen af foranstaltninger mod glasfibre. Det blev således gjort gældende, at brugerindustrien ikke alene vil blive nødt til at betale højere priser for glasfibre, men at den også vil stå over for en øget konkurrence. Det blev anført, at det på sådanne forretningsbetingelser ikke ville være muligt at vælte en betydelig del af en eventuel prisstigning over på kunderne.
(143)
Det skal i denne henseende bemærkes, at det forhold, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger kan udløse en skærpet konkurrence, ikke kan udgøre et argument for ikke at indføre sådanne foranstaltninger, hvis de er nødvendige. Den europæiske brugerindustri har samme rettigheder som fremstillingsindustrien, og den vil være i sin fulde ret til at påberåbe sig EUs handelslovgivning og anmode om en antidumpingundersøgelse for sine produkter, hvis der er et tilstrækkeligt grundlag og den kan fremlægge tilstrækkelige umiddelbare beviser for skadevoldende dumping.
(144)
Ovenstående argument vedrørende en eventuel skærpet konkurrence fra ikke-EU-produkter i de efterfølgende omsætningsled kan således ikke udgøre en grund til ikke at indføre antidumpingforanstaltninger.
3.4. Forsyningsmangel
(145)
Adskillige brugere gjorde gældende, at der efter undersøgelsesperioden allerede var en forsyningsmangel på EU-markedet, og at indførelsen af antidumpingforanstaltninger vil forværre denne situation, da det vil medføre en reduceret import fra Kina, selv om denne import er nødvendig i betragtning af den store og voksende efterspørgsel.
(146)
Klagerne anerkendte, at der var en flaskehals i leveringen af visse varegrupper, der fremstilles af EU-erhvervsgrenen, men de anså den for at være midlertidig og resultatet af manglende lagerbeholdning som følge af markedets opsving efter den økonomiske krise. Det blev ligeledes anført, at EU-erhvervsgrenen vil være i stand til at imødekomme den forventede fremtidige vækst i efterspørgslen fra EU's brugerindustri, bl.a. ved at anvende den ledige kapacitet, der nemt vil kunne aktiveres, ved at foretage yderligere teknologiske forbedringer og genetablere ovne, såfremt der igen kan opnås et sundt rentabilitetsniveau.
(147)
Det skal i denne henseende først og fremmest bemærkes, at formålet med eventuelle antidumpingforanstaltninger er at afskaffe enhver form for uredelig handelspraksis, der har en skadelig virkning på EU-erhvervsgrenen, og genetablere effektive konkurrenceforhold på EU-markedet, men ikke at forhindre importen. Selv om prisniveauet på EU-markedet for den pågældende vare med oprindelse i Kina højst sandsynligt vil stige som følge af indførelsen af antidumpingforanstaltninger, er de foranstaltninger, der foreslås, ikke af en sådan art, at de vil lukke EU-markedet af for eksporterende producenter fra Kina, og de vil således fortsat tillade importen af den pågældende vare fra Kina til EU-markedet.
(148)
Hvad angår EU-erhvervsgrenens mulighed for at kompensere for en eventuel mangel på levering af kinesiske glasfibre skal det bemærkes, at det med udgangspunkt i EU-erhvervsgrenens nuværende kapacitetsudnyttelse med rimelighed kan forventes, at leveringen kan matche efterspørgslen. Selv den samlede import af glasfiber fra Kina på 116 413 tons i undersøgelsesperioden kan således i teorien kompenseres af EU-erhvervsgrenens ledige kapacitet, der blev anslået til næsten 200 000 tons i undersøgelsesperioden.
(149)
Det kan på grundlag af ovenstående midlertidigt konkluderes, at problemet med en eventuel manglende levering kan løses ved at udvide EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse samt ved at foretage anden import og ikke-dumpingimport af den pågældende vare fra Kina.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(150)
Det konkluderes, at indførelsen af foranstaltninger over for dumpingimporten af den pågældende vare fra Kina forventes at give EU-erhvervsgrenen mulighed for at forbedre dens situation gennem en forøgelse af salgsmængderne og -priserne samt markedsandelene. Der kan ganske vist optræde en række negative virkninger i form af omkostningsstigninger for visse brugere, men de vil sandsynligvis blive opvejet af de forventede fordele for producenterne og deres leverandører.
(151)
Det konkluderes midlertidigt på grundlag af ovenstående, at der alt taget i betragtning ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina. Denne foreløbige vurdering kan imidlertid kræve en yderligere omhyggelig analyse under hensyntagen til eventuelle bemærkninger fra de interesserede parter.
G. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(152)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger over for import af den pågældende vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina for at forhindre, at dumpingimporten forårsager yderligere skade for EU-erhvervsgrenen.
1. Skadestærskel
(153)
De midlertidige foranstaltninger over for importen med oprindelse i Kina bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe den skade, som dumpingimporten har forvoldt EU-erhvervsgrenen, uden at overstige den konstaterede dumpingmargin. Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, findes det, at enhver foranstaltning bør gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at dække sine produktionsomkostninger og samlet opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. i en situation uden dumpingimport.
(154)
EU-erhvervsgrenen har gjort gældende, at der for fastsættelsen af skadestærsklen bør anvendes en målfortjeneste på 12 % til 15 %. Det fremgår imidlertid indtil videre ikke på overbevisende vis af den fremlagte dokumentation, at en sådan fortjeneste er det minimum, som er nødvendigt for at sikre EU-erhvervsgrenen en bæredygtig økonomisk aktivitet i denne sektor. Da der ikke foreligger solid dokumentation for en højere målfortjeneste, konstateres det midlertidigt, at en målfortjeneste på 5 % vil være passende for fastsættelsen af skadestærsklen.
(155)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen for samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev beregnet ved at trække den faktiske fortjenstmargen fra prisen, ab fabrik, og lægge ovennævnte målfortjenstmargen til den således beregnede nulpunktspris.
(156)
Følgende skadestærskler er på dette grundlag midlertidigt blevet fastsat:
Virksomhed
Skadestærskel
New Changhai Group
61,4 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
104,2 %
De resterende virksomheder
104,2 %
2. Midlertidige foranstaltninger
(157)
På baggrund af ovenstående og i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, bør der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina svarende til den lavest fundne dumpingmargen og skadestærsklen i henhold til reglen om den lavest mulige told, hvilket i alle tilfælde er dumpingmargenen.
(158)
Da de kinesiske eksporterende producenter var meget samarbejdsvillige, er de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke fik bevilget individuel behandling eller undersøgelse, og de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter underlagt samme toldsats. På grundlag af ovenstående er den foreslåede told som følger:
Virksomhed
Midlertidig told
New Changhai Group
8,5 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
43,6 %
Alle andre virksomheder
43,6 %
(159)
Antidumpingtoldsatserne for individuelle virksomheder i denne forordning er fastsat ud fra konklusionerne af denne undersøgelse. De afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte, kan ikke være omfattet af disse satser, men er underlagt tolden for »alle andre virksomheder«.
(160)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (4) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
(161)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør toldsatsen for alle andre virksomheder ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Unionen i undersøgelsesperioden.
H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(162)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige undersøgelsesresultater, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af afhuggede glasfibertråde, af en længde på 50 mm og derunder, glasfiberrovings, undtagen glasfiberrovings, der er impregneret og belagt og har et glødetab på over 3 % (som fastsat i henhold til ISO-standard 1887), garn af glasfiberfilamenter, undtagen garn, der er impregneret og belagt og har et glødetab på over 3 % (som fastsat i henhold til ISO-standard 1887), og måtter af glasfiberfilamenter, undtagen måtter af glasuld, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 og ex 7019 31 00 (Taric-kode 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 og 7019310099) med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den midlertidige antidumpingtold, der finder anvendelse frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer, der fremstilles af nedenstående virksomheder, fastsættes til følgende:
Virksomhed
Antidumpingtold (%)
Taric-tillægskode
Changzhou New Changhai Fiberglass Co. Ltd. og Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co. Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Alle andre virksomheder
43,6
A999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
De interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de berørte parter inden for en frist på en måned fra nærværende forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 15. september 2010.
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 812/2010
ze dne 15. září 2010
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) („základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) Komise dne 17. prosince 2009 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky („ČLR“ nebo „dotčená země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podalo dne 3. listopadu 2009 APFE - Evropské sdružení výrobců skleněných vláken (European Glass Fiber Producers Association) („žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby některých výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu zmíněného výrobku a o výsledné podstatné újmě, které byly uznány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně informovala o zahájení řízení žadatele, jiné známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce a představitele ČLR, dovozce, dodavatele a uživatele, o kterých bylo známo, že se jich záležitost týká, jakož i jejich sdružení. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců, dovozců a výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení pro zjištění dumpingu a újmy předpokládal výběr vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout o tom, zda bude výběr vzorků nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci, dovozci a výrobci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a poskytli, jak bylo stanoveno v oznámení o zahájení řízení, základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v období šetření (od 1. října 2008 do 30. září 2009).
(6)
Osm čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců a sedm výrobců nebo skupin výrobců v Unii poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Po přezkoumání předložených informací a vzhledem k velkému počtu vyvážejících výrobců a výrobců v Unii, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že v případě těchto výrobců je třeba provést výběr vzorku (viz 12. a 13. bod odůvodnění níže).
(7)
Pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení, poskytli ve fázi šetření, která se zabývala výběrem vzorku, ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení požadované informace pouze tři z nich. Bylo proto rozhodnuto od výběru vzorku upustit a zaslat dotazník všem dovozcům, kteří se přihlásili.
(8)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR zařazeným do vzorku, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku formuláře žádosti. Všechny společnosti (skupiny společností), které byly zařazeny do vzorku, požádaly o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení nebo o individuální zacházení v případě, že by šetření prokázalo, že podmínky pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství nesplňují.
(9)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, orgánům ČLR a žadateli oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, jestliže měli ke slyšení zvláštní důvody.
(10)
Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dovozcům a všem známým uživatelům a sdružením uživatelů. Kompletní odpovědi na dotazník obdržela od vyvážejících výrobců z ČLR zařazených do vzorku, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců a třinácti uživatelů.
(11)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému zjištění dumpingu, výsledné újmy nebo hrozící újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC),
-
Jushi Group (Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co. Ltd.; Jushi P-D Interglas Co. Ltd.; China National Building Materials & Equipment Import and Export Corporation; CNBM International Corporation; Tongxiang Leishi Mineral Powder Co., Ltd.; Tongxiang Juzhen Mining Co., Ltd.; Tongxiang Jinshi Precious Metal Equipment Co., Ltd.; Zhejiang Songyang Mingshi Mining Co., Ltd. a Zhenshi Group Zhejiang Yushi Int Logistics) a
-
New Changhai Group (Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.).
b)
Výrobci v Unii
-
Johns Manville Slovakia, Trnava, Slovensko,
-
European Owens Corning Fiberglas, Brusel, Belgie,
-
Owens Corning France, Chambéry, Francie,
-
PPG Industries BV, Hoogezand, Nizozemsko.
c)
Uživatelé v Unii
-
Sabic Europe BV, Sittard, Nizozemsko a Genk, Belgie,
-
Sabic Innovative Plastics BV, Bergen op Zoom, Nizozemsko.
d)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Cam Elyaf Sanayii A.Ș, Turecko.
3. Výběr vzorku
(12)
Z osmi čínských vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, kteří se přihlásili, vybrala Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení vzorek na základě největšího reprezentativního objemu vývozu, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti, respektive skupiny společností ve spojení, které představovaly přes 70 % objemu vývozu spolupracujících stran z ČLR do EU. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl vybraný vzorek projednán s dotčenými stranami a ty nevznesly žádné námitky.
(13)
Pokud jde o výrobce v Unii, požadované údaje poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo sedm výrobců. Na základě informací poskytnutých těmito spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek tří největších výrobců, respektive skupin výrobců v Unii z hlediska objemu prodeje a výroby, kteří představovali 64 % prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii.
4. Období šetření
(14)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 („období šetření“). Zkoumání vývoje významného pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2006 do konce období šetření („posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(15)
Dotčeným výrobkem popsaným v oznámení o zahájení je střiž (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence (rovings) skleněných vláken, lunta a příze z nekonečných skleněných vláken a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 19 10 a ex 7019 31 00 („dotčený výrobek“).
(16)
Dotčený výrobek je surovinou nejčastěji využívanou k vyztužení termoplastických a termosetových pryskyřic v průmyslu kompozitních materiálů. Výsledné kompozitní materiály (plasty vyztužené skleněnými vlákny) jsou využívány v celé řadě odvětví: v automobilovém průmyslu, v elektrickém a elektronickém průmyslu, při výrobě lopatek větrných mlýnů, ve stavebnictví, při výrobě nádrží a trubek, při výrobě spotřebního zboží, v kosmickém výzkumu, ve vojenství atd.
(17)
Toto řízení se týká čtyř základních typů výrobků z nekonečných skleněných vláken - tj. střiže (chopped strands), pramenců (rovings), rohoží (s výjimkou rohoží ze skleněné vlny) a příze. Šetření prokázalo, že navzdory odlišnému vzhledu a možným rozdílům v konečném využití jednotlivých typů mají téměř všechny tyto různé typy dotčeného výrobku stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se v podstatě ke stejným účelům. Bylo však zjištěno, že lunta nemá stejné základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti, protože se nejedná o nekonečná skleněná vlákna, nýbrž o přerušované prameny nestejné délky. Šetření také ukázalo, že některé velmi specifické typy pramenců a některé velmi specifické typy příze, které v současnosti spadají do kódů KN 7019 12 00, resp. 7019 19 10, by měly být vyloučeny, protože tyto typy jsou speciálně ošetřeny povrstvením a impregnací a mají ztrátu žíháním více než 3 %, což jim propůjčuje odlišné fyzikální a chemické vlastnosti.
(18)
Někteří uživatelé příze na navazujících trzích žádali, aby příze byla z definice výrobku v rámci tohoto řízení úplně vyloučena vzhledem k téměř neexistující výrobní základně v Unii a k nemožnosti vzájemné nahraditelnosti příze a jiných typů výrobků.
(19)
Šetření však prokázalo, že existuje alespoň jednostranná nahraditelnost poptávky (tj. přízi lze využít v celé řadě případů místo jiných typů výrobků, i když se nebude vždy jednat o ekonomicky schůdné řešení vzhledem k relativně vyšším cenám příze), a omezená výrobní základna určitého typu výrobku nemůže být sama o sobě důvodem k vyloučení tohoto výrobku z definice výrobku, pokud má stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a využití jako jiné typy. Vzhledem k tomu, že příze z nekonečných skleněných vláken má stejné základní vlastnosti jako jiné výrobky z nekonečných skleněných vláken a je s nimi do určité míry zaměnitelná, bylo předběžně rozhodnuto, že není důvod přízi z definice dotčeného výrobku vylučovat. Je však třeba poznamenat, že dalšímu posouzení této žádosti bude věnována zvláštní pozornost.
2. Obdobný výrobek
(20)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobky z nekonečných skleněných vláken vyráběné a prodávané na domácím trhu ČLR a na domácím trhu Turecka, které předběžně sloužilo jako srovnatelná země, jakož i výrobky z nekonečných skleněných vláken vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a využití. Proto se tyto výrobky prozatímně považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(21)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se běžná hodnota v rámci antidumpingového šetření dovozu z ČLR určí podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(22)
Zmíněná kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
1.
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky bez výrazných státních zásahů;
2.
účetní záznamy procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely;
3.
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4.
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnictví;
5.
měnové přepočty se provádějí podle tržních kurzů.
(23)
V tomto šetření požádali všichni tři vyvážející výrobci nebo skupiny vyvážejících výrobců zařazení do vzorku o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách vyplnili formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství:
-
Chongqing Polycomp International Corporation (CPIC),
-
Jushi Group a
-
New Changhai Group.
(24)
U všech výše uvedených vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku si Komise vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a v prostorách těchto společností ověřila informace předložené v jejich žádostech o zacházení jako v tržním hospodářství a všechny ostatní informace, jež pokládala za nezbytné.
(25)
Šetření prokázalo, že dva z vyvážejících výrobců (skupin) v ČLR zařazených do vzorku nesplňují požadavky kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a nelze jim proto přiznat zacházení jako v tržním hospodářství.
(26)
Konkrétně jeden vyvážející výrobce (skupina) nebyl schopen prokázat, že jeho obchodní rozhodnutí jsou dostatečně nezávislá na státních zásazích. Většina členů v jeho správní radě byla jmenována společností ve většinovém vlastnictví státu. V důsledku toho by stát mohl úspěšně zabránit přijetí jakéhokoli rozhodnutí. Je tedy zřejmé, že stát hraje v procesu rozhodování této společnosti významnou úlohu. Společnost navíc nebyla schopna prokázat, že vede jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, vzhledem k tomu, že v účetní závěrce nebyl řádně uveden zdanitelný příjem společnosti.
(27)
Ani druhý vyvážející výrobce (skupina) zařazený do vzorku nebyl schopen prokázat, že jeho obchodní rozhodnutí jsou dostatečně nezávislá na státních zásazích. Dva obchodní subjekty z této skupiny jsou státem vlastněné podniky. Stát může rovněž významně zasahovat do rozhodování jednoho vyvážejícího výrobce z této skupiny vzhledem k implicitnímu právu veta člena správní rady zastupujícího státem vlastněnou mateřskou společnost. Tento výrobce je zase mateřskou společností a hlavním akcionářem dvou dalších vyvážejících výrobců v této skupině, a stát tedy může rovněž významně zasahovat do jejich rozhodování. Tři vyvážející výrobci ze skupiny navíc nebyli schopni prokázat, že splňují kritérium 2, neboť u dvou z nich nebylo preferenční daňové zacházení uvedeno v účetní závěrce, zatímco u třetího se audit nezdál být proveden nezávisle. Pět společností ve skupině navíc nesplňovalo kritérium 3 (především vzhledem k tomu, že ceny za užívací práva k pozemkům nebyly tržně orientované).
(28)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterého tvoří skupina dvou společností ve spojení, prokázal, že splňuje všechna kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c), a lze mu přiznat zacházení jako v tržním hospodářství.
(29)
Poté, co byla zpřístupněna zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, byly obdrženy připomínky výrobního odvětví Unie a dvou vyvážejících výrobců (skupin) zařazených do vzorku, u nichž bylo navrženo jim zacházení jako v tržním hospodářství nepřiznat. Žádná z obdržených připomínek však nebyla takové povahy, aby zjištění v tomto ohledu změnila.
2. Individuální zacházení
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země spadající pod uvedený článek případné clo ukládá s celostátní platností kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Zmíněná kritéria jsou ve stručné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisky,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající v představenstvu nebo zastávající hlavní řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty se provádějí podle tržních kurzů, a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(31)
Dvě výše uvedené společnosti (skupiny společností) zařazené do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, požádaly i o individuální zacházení pro případ, že by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno.
(32)
Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že obě tyto dotčené společnosti (skupiny společností) neprokázaly, že v souhrnu splňují všechny podmínky pro přiznání individuálního zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Bylo jmenovitě zjištěno, že společnosti nesplnily kritérium stanovené v čl. 9 odst. 5 písm. c) základního nařízení, že většina akcií patří soukromým osobám nebo že jsou dostatečně nezávislé na státu, neboť jak je vysvětleno v 26. a 27. bodě odůvodnění, u všech společností bylo zjištěno, že jejich většinovým vlastníkem nebo ovládající osobou je skutečně stát. Rovněž bylo zjištěno, jak bylo uvedeno výše, že obě tyto společnosti (skupiny společností) neprokázaly, že splňují podmínku stanovenou v čl. 9 odst. 5 písm. e), totiž že jejich rozhodovací proces není pod zásadním vlivem státu, který by umožňoval obcházení opatření, pokud se jednotlivým společnostem uloží rozdílné celní sazby. V důsledku toho musely být jejich žádosti o individuální zacházení zamítnuty.
(33)
Byl proto učiněn závěr, že individuální zacházení nebude uděleno žádnému z vyvážejících výrobců (skupin) zařazených do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
3. Běžná hodnota
3.1. Určení běžné hodnoty pro vyvážejícího výrobce (skupinu), jemuž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(34)
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejdříve zjistila u daného vyvážejícího výrobce, zda je jeho celkový domácí prodej výrobků z nekonečných skleněných vláken reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje představuje alespoň 5 % objemu jeho celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie. Šetření ukázalo, že domácí prodej obdobného výrobku byl reprezentativní.
(35)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.
(36)
U každého typu výrobku, který vyvážející výrobce prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna srovnatelnost s typem výrobků z nekonečných skleněných vláken prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval přibližně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku prodávaného na vývoz do Unie. Šetření ukázalo, že domácí prodej byl reprezentativní s výjimkou čtyř typů výrobků.
(37)
Komise následně přezkoumala, zda by bylo možné domácí prodej každého typu dotčeného výrobku prodávaného na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje každého typu výrobku prodaného v průběhu období šetření na domácím trhu nezávislým odběratelům.
(38)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.
(39)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(40)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(41)
Ze šetření vyplynulo, že ziskový prodej všech srovnatelných typů výrobků až na jeden dosahoval více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto byl pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu použit celý objem domácího prodeje. U jednoho typu výrobku byl použit pouze ziskový prodej. U prodeje čtyř typů výrobků, které se na domácím trhu neprodaly v reprezentativním množství, použila Komise pro výpočet běžné hodnoty řádně upravené reprezentativní domácí ceny velmi podobných typů.
3.2. Stanovení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců (skupin), kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
a) Srovnatelná země
(42)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota pro společnosti, jimž nemohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, určena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(43)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR Turecko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(44)
Dvě zúčastněné strany se přihlásily a tvrdily, že Turecko by nebylo vhodnou srovnatelnou zemí, avšak toto tvrzení dále neodůvodnily. Další zúčastněná strana se vyjádřila k výběru srovnatelné země a navrhla, aby byla jako srovnatelná země použita spíše Indie vzhledem k tomu, že je na srovnatelné úrovni rozvoje jako ČLR, jejich trhy jsou srovnatelné vzhledem k tomu, že v obou těchto zemích má velký význam využívání větrných elektráren, a srovnatelné typy výrobků jsou vyráběny obdobným způsobem. Indický trh byl navíc popsán jako otevřený trh s významným dovozem. Dále pak bylo uvedeno, že obě tyto země mají srovnatelný přístup k surovinám.
(45)
Komise požádala o spolupráci výrobce obdobných výrobků v Turecku, Kanadě, USA, Korejské republice a v Indii. Ochotu spolupracovat však vyjádřil pouze jediný turecký výrobce, který zaslal odpovědi na dotazník.
(46)
Je třeba uznat, že Turecko je reprezentativní srovnatelnou zemí z hlediska objemu domácího prodeje. Bude však třeba početně zjistit běžnou hodnotu jednoho typu obdobného výrobku, který se v Turecku nevyrábí. Je rovněž třeba uvést, že probíhající antidumpingové šetření Turecka týkající se dovozu výrobků z nekonečných skleněných vláken poukazuje na možné snížení cen na tureckém domácím trhu. Vzhledem k tomu, že Turecko bylo jedinou zemí ochotnou spolupracovat při tomto šetření, se však vyvozuje předběžný závěr, že by Turecko mělo být použito jako srovnatelná země.
b) Stanovení běžné hodnoty
(47)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro vyvážející výrobce, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi v souladu s obecnou metodikou popsanou výše pro skupinu společností, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. V případě, že všechny typy výrobků na domácím trhu srovnatelné země byly prodány se ztrátou nebo v případě, že nebyly prodány žádné podobné typy, byla běžná hodnota zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.
4. Vývozní cena
(48)
Dotčený výrobek byl ve většině případů vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a proto byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tedy na základě vývozních cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit.
(49)
V případě několika málo vývozů jednoho vyvážejícího výrobce do jeho společností ve spojení v Unii bylo stanoveno, že se jednalo o vývozy za účelem interního použití, a nebyly proto zahrnuty do předběžného výpočtu dumpingu.
5. Srovnání
(50)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na základě cen ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny vhodné úpravy ve všech případech, které se ukázaly jako odůvodněné, správné a podložené ověřenými důkazy. Byly povoleny úpravy s ohledem na nepřímé daně, přepravné a pojištění u námořní dopravy, přepravné ve vyvážející zemi, obchodní úroveň (rozdíly v distribučním řetězci), náklady na záruku, úvěrové náklady a bankovní poplatky.
6. Dumpingová rozpětí
(51)
Prozatímní dumpingová rozpětí byla vyjádřena jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
(52)
Pro spolupracující skupinu vyvážejících výrobců, kterým bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanoveno individuální dumpingové rozpětí na základě porovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(53)
Dumpingová rozpětí u společností zařazených do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství ani individuální zacházení, a u spolupracujících společností nezařazených do vzorku byla vypočtena jako průměr všech tří společností / skupin společností zařazených do vzorku.
(54)
Vzhledem k vysoké míře spolupráce při šetření a k tomu, že spolupracující společnosti představovaly téměř 100 % veškerého dovozu z ČLR v období šetření, bylo celostátně použitelné dumpingové rozpětí pro jakékoli nespolupracující společnosti vypočteno na základě nejvyššího rozpětí zjištěného u společností (skupin společností) zařazených do vzorku.
(55)
Na tomto základě byla prozatímní dumpingová rozpětí stanovena takto:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
New Changhai Group
8,5 %
Další spolupracující společnosti
43,6 %
Ostatní
43,6 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(56)
V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek jedenáct výrobců v Unii. Sedm z těchto jedenácti výrobců spolupracovalo při šetření. Všech těchto sedm výrobců bylo členy žádajícího sdružení a bylo zjištěno, že představují podstatnou část, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Jeden ze zbývajících čtyř výrobců v Unii byl rovněž žadatelem, dva podnět aktivně podpořili a čtvrtý podnět ani nepodpořil, ani ho nezamítl. Těchto jedenáct výrobců proto představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou tudíž nadále označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
(57)
Jak bylo uvedeno v 13. bodě odůvodnění výše, byl vybrán vzorek tří výrobců představujících přibližně 64 % celkové výroby v Unii. Vzhledem k tomu, že dva z těchto výrobců byli skupinami společností ve spojení a měli v Unii několik výrobních subjektů, byl vzorek tvořen celkem devíti jednotlivými společnostmi.
(58)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, by neměli být považováni za výrobní odvětví Unie vzhledem k tomu, že všichni tři měli čínské výrobce ve spojení vyrábějící dotčený výrobek. Šetření potvrdilo, že dva ze tří výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, byli skutečně ve spojení s čínskými výrobními společnostmi. Bylo však zjištěno, že navzdory tomuto vztahu se tito dva výrobci v Unii zařazení do vzorku v žádném případě nechovali tak, že by to zpochybňovalo spolehlivost zjištění daného šetření. Objem dovozu těchto výrobců v Unii z jejich společností ve spojení v ČLR je omezený (méně než 4 % dovozu z ČLR). Tento dovoz může být navíc považován za zanedbatelný v porovnání s celkovou produkcí těchto výrobců v Unii, na které by v žádném případě nemělo být nahlíženo jako na dovozce vzhledem k tomu, že jsou evidentně skutečnými výrobci skleněných vláken. A kromě toho ukazatele újmy vztahující se k těmto výrobcům v Unii nebyly tímto omezeným dovozem ovlivněny. S ohledem na výše uvedené dospěla Komise k závěru, že není důvod vylučovat kteréhokoli z výrobců v Unii zařazených do vzorku z definice výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(59)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o objemu dovozu na trh Unie získaných od Eurostatu.
(60)
Spotřeba v Unii zaznamenala mezi rokem 2006 a obdobím šetření prudký pokles o 24 %. V roce 2007 a v prvním pololetí roku 2008 však došlo k mírnému nárůstu spotřeby.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
982 831
1 043 611
1 035 795
748 045
Index
100
106
105
76
3. Dovoz z dotčené země
3.1. Objem dumpingového dovozu
(61)
Objem dovozu dotčeného výrobku na trh Unie z ČLR se v posuzovaném období výrazně zvyšoval. Celkově se dovoz z ČLR v posuzovaném období zvýšil o více než 50 %. Zejména v období mezi roky 2006 a 2008 se dovoz z ČLR zvýšil více než dvojnásobně. V období šetření došlo v porovnání s rokem 2008 k poklesu, ale procento tohoto poklesu (25 %) bylo nižší než procento poklesu spotřeby (28 %).
Tabulka 2
Dovoz z ČLR (objem)
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
77 283
122 190
155 875
116 413
Index
100
158
202
151
3.2. Podíl dumpingového dovozu na trhu
(62)
Podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu se v průběhu posuzovaného období průběžně zvyšoval. V období šetření činil podíl čínského dovozu na trhu 15,6 %, což znamená téměř dvojnásobek podílu Číny na trhu v roce 2006.
Tabulka 3
Dovoz z ČLR (podíl na trhu)
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl na trhu (%)
7,9 %
11,7 %
15,0 %
15,6 %
Index
100
149
191
198
3.3. Ceny
a) Vývoj cen
(63)
Následující tabulka uvádí průměrnou cenu dumpingového dovozu z ČLR s dodáním na evropské hranice před proclením podle zpráv Eurostatu. Průměrná cena dovozu z ČLR zůstala během posuzovaného období značně vyrovnaná. Tento vývoj byl zaznamenán navzdory výraznému celosvětovému nárůstu cen surovin používaných při výrobě nekonečných skleněných vláken v posuzovaném období (jak je také patrné z tabulky 18).
Tabulka 4
Dovoz z ČLR (ceny)
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrná cena (EUR/t)
930
936
970
943
Index
100
101
104
101
b) Cenové podbízení
(64)
Bylo provedeno srovnání jednotlivých typů výrobků v rámci Unie z hlediska prodejních cen čínských vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku. Za tímto účelem byly porovnány ceny účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku nezávislým odběratelům a ceny vyvážejících výrobců z dotčené země zařazených do vzorku. V případě potřeby byly provedeny úpravy zohledňující rozdíly v úrovni obchodu a v nákladech vynaložených po dovozu.
(65)
Z tohoto srovnání vyplynulo, že v období šetření se dotčené výrobky dovezené z ČLR prodávaly v Unii za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám o 23 % až 39 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
4.1. Předběžné poznámky
(66)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie. Níže uvedené údaje o prodeji a podílech na trhu se týkají celého výrobního odvětví Unie, zbývající ukazatele se týkají výrobců zařazených do vzorku.
4.2. Výroba
(67)
Objem výroby Unie byl v letech 2006 až 2008 poměrně stabilní, ale v průběhu období šetření zaznamenal prudký pokles:
Tabulka 5
Výrobní odvětví Unie - výroba
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
495 942
508 837
502 729
312 824
Index
100
103
101
63
4.3. Výrobní kapacita a její vytížení
(68)
Výrobní kapacita ve výrobním odvětví Unie se vyvíjela následujícím způsobem:
Tabulka 6
Výrobní odvětví Unie - výrobní kapacita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Kapacita (v tunách)
575 900
573 600
585 350
510 700
Index
100
100
102
89
Vytížení kapacity (%)
86 %
89 %
86 %
61 %
Index
100
103
100
71
(69)
V průběhu období šetření došlo ke snížení výrobní kapacity. Vzhledem k erozi cen a ztrátě podílu na trhu v důsledku dumpingového dovozu z ČLR totiž došlo k rozebrání, dočasnému uzavření nebo omezení provozu některých výrobních linek. Navzdory tomuto snížení výrobní kapacity se míra vytížení kapacity snížila z 86 % na 61 %, tj. o 29 %.
4.4. Zásoby
(70)
Z následující tabulky je patrné, že k prvnímu poklesu zásob došlo v roce 2007, kdy spotřeba dosáhla vrcholu, ale pak v roce 2008 stav zásob prudce vzrostl vzhledem k náhlému poklesu poptávky ve čtvrtém čtvrtletí tohoto roku. V průběhu období šetření se objem zásob vrátil na běžnější úroveň.
Tabulka 7
Výrobní odvětví Unie - zásoby
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
88 968
73 018
123 910
82 160
Index
100
82
139
92
4.5. Objem prodeje (výrobní odvětví Unie celkem)
(71)
Objem prodeje všech výrobců v Unii na trhu EU včetně prodeje za účelem interního použití se vyvíjel následujícím způsobem:
Tabulka 8
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (objem)
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Jednotky (v tunách)
737 818
743 784
706 746
520 064
Index
100
101
96
70
(72)
Objem prodeje výrobního odvětví Unie jako celku se snížil o 30 %. V roce 2007, kdy spotřeba v Unii vzrostla o 6 % (viz tabulka 1 výše), vzrostl objem prodeje dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie jen o 1 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít ze zvýšené spotřeby v tomto období prospěch. Následně v roce 2008 a v období šetření objem prodeje výrobního odvětví Unie silně poklesl.
4.6. Podíl na trhu (výrobní odvětví Unie celkem)
(73)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu v letech 2007 a 2008 silně poklesl a následně v období šetření zaznamenal mírné zvýšení. Celkově však výrobní odvětví Unie ztratilo v průběhu posuzovaného období 5,6 procentních bodů podílu na trhu, v důsledku čehož, jak je uvedeno výše v tabulce 3, se podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu v posuzovaném období téměř zdvojnásobil.
Tabulka 9
Výrobní odvětví Unie - podíl EU na trhu
Všichni výrobci v EU
2006
2007
2008
Období šetření
Podíl EU na trhu (%)
75,1 %
71,3 %
68,2 %
69,5 %
Index
100
95
91
93
4.7. Prodejní ceny
(74)
Co se týká průměrných prodejních cen, z následující tabulky je patrné, že výrobní odvětví Unie nebylo v průběhu posuzovaného období schopno zvýšit prodejní ceny nezávislým odběratelům. Průměrné prodejní ceny se naopak snížily o 2 %, což si tím spíše zasluhuje povšimnutí vzhledem ke zvyšujícím se cenám surovin. Výrobní odvětví Unie nemělo ve skutečnosti možnost zohlednit nárůst cen surovin v prodejních cenách vzhledem k tlaku na snižování cen na trhu Unie v důsledku dumpingového dovozu z ČLR.
Tabulka 10
Výrobní odvětví Unie - prodej v EU (průměrné ceny)
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
EUR/tuna
1 179
1 166
1 192
1 159
Index
100
99
101
98
4.8. Zaměstnanost
(75)
Úroveň zaměstnanosti u výrobců v Unii ukazuje, že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období zracionalizovalo výrobu s cílem snížit výrobní náklady a kompenzovat zvýšení cen surovin. Počet zaměstnanců se tedy za celé toto období snížil o 20 procentních bodů, přičemž snížení o 15 procentních bodů se soustředilo do období mezi rokem 2007 a obdobím šetření.
Tabulka 11
Výrobní odvětví Unie - zaměstnanost
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Počet zaměstnanců
4 114
3 890
3 705
3 302
Index
100
95
90
80
4.9. Produktivita
(76)
V důsledku snahy výrobního odvětví Unie popsané v předchozím bodě odůvodnění se produktivita pracovních sil výrobců v Unii v letech 2007 a 2008 významně zvýšila. Tento příznivý vývoj se v průběhu období šetření obrátil a výsledkem byl celkový pokles produktivity o 21 % v posuzovaném období. Tento zvrat produktivity byl zčásti způsoben zhroucením poptávky a zčásti dumpingovým dovozem z ČLR, který se silně podbízel cenám výrobního odvětví Unie; v jeho důsledku došlo k výraznému poklesu výroby a k následnému zvýšení zaměstnanosti na vyrobenou jednotku skleněných vláken.
Tabulka 12
Výrobní odvětví Unie - produktivita
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Tun na zaměstnance
121
131
136
95
Index
100
108
113
79
4.10. Mzdy
(77)
Během posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie dařilo kontrolovat vývoj nákladů na pracovní sílu. Z následující tabulky totiž vyplývá, že průměrná roční mzda se v letech 2007 a 2008 mírně zvýšila, ale v období šetření se snížila. Za celé toto období se jednotkové náklady na pracovní sílu snížily o 3 %. Toto snížení by však bylo ještě výraznější, kdyby nebylo do výše uvedeného vývoje zahrnuto odstupné při odchodu ze zaměstnání.
Tabulka 13
Výrobní odvětví Unie - náklady na pracovní sílu
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Roční mzdy (EUR)
42 649
43 257
43 991
41 394
Index
100
101
103
97
4.11. Ziskovost a návratnost investic
(78)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Při zjišťování ziskovosti výrobců v Unii byly ověřené údaje upraveny s cílem zabránit tomu, aby tato analýza byla ovlivněna mimořádnými problémy konkrétních společností, které měly neúměrný dopad na zisk těchto společností v daném období. Po těchto úpravách se ziskovost výrobců zařazených do vzorku a návratnost jejich investic souvisejících s prodejem obdobného výrobku v Unii během posuzovaného období vyvíjela následujícím způsobem:
Tabulka 14
Výrobní odvětví Unie - ziskovost a návratnost investic
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čistý zisk (jako % z obratu)
0,3 %
4,7 %
3,5 %
-15,0 %
Návratnost investic
2,5 %
6,2 %
3,0 %
-16,8 %
(79)
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, dosahovalo výrobní odvětví Unie po většinu posuzovaného období omezené úrovně zisku s určitou výjimkou v roce 2007, kdy průměrná míra ziskovosti dosáhla 4,7 %. Během období šetření se zisky změnily v obrovské ztráty; průměrná ztrátovost výrobního odvětví Unie dosahovala až 15 %.
(80)
Pokud jde o návratnost investic vyjádřenou jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, tento ukazatel v zásadě sledoval tendenci ziskovosti. Celkově zůstala návratnost investic během celého posuzovaného období spíše omezená s výjimkou roku 2007. V období šetření pak průměrná návratnost investic výrobního odvětví Unie klesla na -16,8 %.
(81)
Výše uvedená citlivá finanční situace nastala navzdory zvýšené spotřebě v období mezi roky 2006 a 2008, jak je uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění, a snaze výrobního odvětví Unie o racionalizaci výrobních nákladů, jak je uvedeno výše v 75. a 76. bodě odůvodnění. Během posuzovaného období ovlivnil výrazně rostoucí objem levného dumpingového dovozu z ČLR objem prodeje výrobního odvětví Unie a jejich důsledkem byla rovněž závažná eroze cen. Tyto faktory měly vliv na finanční situaci výrobního odvětví Unie. Nejlépe to ilustrují dramatické ztráty během období šetření, které dosáhly výše 15 %.
4.12. Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(82)
Čistý peněžní tok z provozních činností se vyvíjel následujícím způsobem:
Tabulka 15
Výrobní odvětví Unie - peněžní tok
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Peněžní tok (EUR)
34 261 986
17 230 139
7 452 912
-22 001 723
Index
100
50
22
-64
(83)
Výše uvedená tabulka potvrzuje citlivou finanční situaci výrobního odvětví Unie v období 2006 až 2008 a její výsledné dramatické zhoršení v období šetření.
4.13. Investice
(84)
Během posuzovaného období se investice výrobců zařazených do vzorku vyvíjely následujícím způsobem:
Tabulka 16
Výrobní odvětví Unie - investice
Výrobci zařazení do vzorku
2006
2007
2008
Období šetření
Čisté investice (EUR)
40 089 991
20 804 311
43 613 463
28 387 044
Index
100
52
109
71
(85)
Během vrcholných let 2006 a 2008 byla úroveň investic poměrně vysoká vzhledem k přestavbě pecí. V tomto odvětví, které má vysoké nároky na kapitál, je nutno provádět přestavbu pecí každých 7 až 10 let a náklady spojené s přestavbou jedné pece mohou dosáhnout 8 až 13 milionů EUR (rozpětí údajů bylo uvedeno z důvodu ochrany informací). Značná část ostatních, strukturálnějších nákladů vyžadujících vysoké investice souvisí se spotřebou slitin v průchodkách a následnou přestavbou průchodek.
4.14. Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(86)
Dumpingová rozpětí dovozu z ČLR uvedená výše v 55. bodě odůvodnění jsou velmi vysoká. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
5. Závěr o újmě
(87)
Navzdory intenzivním snahám výrobního odvětví Unie o zvýšení konkurenceschopnosti se většina ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie během posuzovaného období vyvinula záporně. To je patrné zejména při analýze ukazatelů souvisejících s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, zejména návratnosti investic, peněžního toku a ziskovosti, které všechny zaznamenaly dramatický vývoj. Zřetelně se zhoršující vývoj navíc potvrdily i ukazatele týkající se výroby, výrobní kapacity, vytížení kapacity, objemu prodeje a podílu na trhu.
(88)
Dovoz skleněných vláken z ČLR se během období šetření zároveň podbízel cenám výrobního odvětví Unie až o 39 % a výrobní odvětví Unie ztratilo za necelé čtyři roky 5 procentních bodů podílu na trhu.
(89)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(90)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise přezkoumala, zda dumpingový dovoz působí výrobnímu odvětví Unie újmu, jež může být považována za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly výrobnímu odvětví Unie vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(91)
Mezi rokem 2006 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku o 51 %, což mělo za následek nárůst jeho podílu na trhu Unie o 98 %, ze 7,9 % na 15,6 %).
(92)
Zvýšený dumpingový dovoz dotčeného výrobku z ČLR se během posuzovaného období shodoval s klesajícím vývojem u většiny ukazatelů újmy výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles podílu na trhu o 5,6 procentních bodů a jeho prodejní ceny poklesly o 2 % v důsledku cenového tlaku levného dumpingového dovozu na trh Unie. Toto významné cenové podbízení zabránilo výrobnímu odvětví Unie, aby v přijatelné míře přeneslo růst svých výrobních nákladů do svých prodejních cen, což mělo za důsledek nízkou úroveň ziskovosti, která během období šetření dosáhla dokonce záporných hodnot.
(93)
Bylo rovněž možno pozorovat, že podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu nadále rostl i v průběhu období šetření. Jinými slovy, jak bylo rovněž uvedeno výše v 62. bodě odůvodnění, objem dumpingového dovozu z ČLR klesal pomaleji než spotřeba v Unii.
(94)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že neexistuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Jedním z argumentů uplatněných na podporu tohoto tvrzení bylo, že cenový rozdíl mezi prodejními cenami Číny a Unie byl po celé posuzované období poměrně konstantní, zatímco ziskovost výrobního odvětví Unie v téže době kolísala. V tomto ohledu je nutno mít na paměti, že silný tlak na prodej výrobního odvětví Unie byl nejen důsledkem úrovně cen, ale také objemu stávajícího levného dumpingového dovozu. A dále, přestože se na zhoršení stavu výrobního odvětví Unie mohly podílet i jiné faktory, které by do určité míry ovlivnily i vývoj jeho ziskovosti, nezmírňovalo by to v žádném případě dopad dumpingového dovozu z ČLR, který znamená soustavné cenové podbízení vůči cenám v Unii, zejména vzhledem k tomu, že tempo uvedeného zhoršení bylo poměrně stabilní navzdory změnám na trhu, jako je například nárůst a pokles spotřeby a vývoj cen surovin.
(95)
Obdobný argument byl použit s ohledem na údajnou neexistenci souvislosti mezi údaji o ziskovosti výrobního odvětví Unie a vývojem jeho podílu na trhu. Úroveň ziskovosti výrobního odvětví Unie se sice například v letech 2006 až 2007 dočasně zlepšila navzdory poklesu jeho podílu na trhu. Tato situace byla zčásti důsledkem zlepšení podmínek na trhu Unie v roce 2007 (viz 6% nárůst spotřeby v Unii uvedený výše v 60. bodě odůvodnění). Významnější je však skutečnost, že se výrobní odvětví Unie v letech 2006 a 2007 zaměřilo na racionalizaci vlastní výroby snížením výrobních nákladů, což se odrazilo také na úrovni jeho ziskovosti. Jako další příklad lze uvést situaci, kdy se podíl výrobního odvětví Unie na trhu v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření mírně zvýšil, zatímco jeho míra ziskovosti zaznamenala dramatický pokles o 15 %. V tomto období však dumpingový dovoz z ČLR také zvýšil svůj podíl na trhu a současně stále vykazoval značné podbízení oproti prodejním cenám v Unii. Uvedené okolnosti vyústily ve značnou ztrátu výrobního odvětví Unie. Z obou výše uvedených případů tedy vyplývá, že jeden nebo dva jednotlivé ukazatele nemohou být samy o sobě zohledněny při stanovování dopadu dumpingového dovozu na stav výrobního odvětví Unie.
(96)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z ČLR, který se dostával trh Unie ve velkém a stále vzrůstajícím objemu a který během posuzovaného období vykazoval značné cenové podbízení oproti cenám výrobního odvětví Unie, měl značně negativní vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
3. Vliv dalších činitelů
3.1. Dovoz ze třetích zemí
(97)
V průběhu posuzovaného období byl objem dovozu z jiných třetích zemí jen omezený. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než ČLR na trhu se snížil o 2 procentní body, tj. ze 17 % na 15 %. Druhý největší zdroj dovozu, Norsko, mělo během období šetření 3,3% podíl na trhu. Turecko dosahovalo během období šetření podílu na trhu ve výši 2,5 % a čtvrtý největší zdroj dovozu, USA, dosahoval během období šetření podílu na trhu ve výši necelých 2 %.
Tabulka 17
Dovoz z jiných zemí
Země
2006
2007
2008
Období šetření
Norsko
Objem (v tunách)
34 990
28 834
35 410
24 993
Podíl na trhu (%)
3,6 %
2,8 %
3,4 %
3,3 %
Průměrná cena (v EUR)
1 254
1 412
1 360
1 256
Turecko
Objem (v tunách)
28 981
25 035
20 658
18 874
Podíl na trhu (%)
2,9 %
2,4 %
2,0 %
2,5 %
Průměrná cena (v EUR)
1 097
1 155
1 202
1 077
USA
Objem (v tunách)
22 921
24 246
20 447
13 569
Podíl na trhu (%)
2,3 %
2,3 %
2,0 %
1,8 %
Průměrná cena (v EUR)
2 309
2 101
2 506
2 615
Malajsie
Objem (v tunách)
9 541
25 569
35 200
12 601
Podíl na trhu (%)
1,0 %
2,5 %
3,4 %
1,7 %
Průměrná cena (v EUR)
979
1 019
1 022
1 025
Tchaj-wan
Objem (v tunách)
19 318
18 150
14 655
11 285
Podíl na trhu (%)
2,0 %
1,7 %
1,4 %
1,5 %
Průměrná cena (v EUR)
1 193
1 146
1 069
975
Indie
Objem (v tunách)
4 365
11 231
3 757
5 361
Podíl na trhu (%)
0,4 %
1,1 %
0,4 %
0,7 %
Průměrná cena (v EUR)
1 308
1 232
1 315
1 240
Korejská rep.
Objem (v tunách)
7 959
5 974
13 934
5 116
Podíl na trhu (%)
0,8 %
0,6 %
1,3 %
0,7 %
Průměrná cena (v EUR)
1 430
1 607
894
1 004
Japonsko
Objem (v tunách)
21 671
10 727
11 174
4 609
Podíl na trhu (%)
2,2 %
1,0 %
1,1 %
0,6 %
Průměrná cena (v EUR)
1 197
1 315
1 401
1 804
Mexiko
Objem (v tunách)
4 894
9 713
7 226
3 689
Podíl na trhu (%)
0,5 %
0,9 %
0,7 %
0,5 %
Průměrná cena (v EUR)
1 488
1 204
1 289
1 359
Kanada
Objem (v tunách)
4 136
3 309
2 196
2 244
Podíl na trhu (%)
0,4 %
0,3 %
0,2 %
0,3 %
Průměrná cena (v EUR)
1 303
2 025
1 761
2 146
Jiné země
Objem (v tunách)
8 954
14 848
8 519
9 227
Podíl na trhu (%)
0,9 %
1,4 %
0,8 %
1,2 %
Průměrná cena (v EUR)
1 517
1 527
1 891
1 615
(98)
Z výše uvedené tabulky, která vychází z údajů Eurostatu, rovněž vyplývá, že průměrná úroveň cen jiných dovozů na hranici Unie je zpravidla mnohem vyšší než cena dovozu z ČLR, jak je shrnuto výše v 63. bodě odůvodnění. Z porovnání těchto cen na základě údajů Eurostatu s prodejními cenami výrobního odvětví Unie uvedenými výše v 74. bodě odůvodnění vyplývalo, že dovoz z Turecka byl během období šetření prodáván za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Dovoz z Turecka však v období šetření představoval pouze 2,5% podíl na trhu, který byl nižší než jeho podíl na trhu v roce 2006. Ceny tohoto dovozu navíc trvale značně převyšovaly úroveň cen dovozu z ČLR o 14 % až 23 %. Ceny dovozu z Malajsie, Tchaj-wanu a Korejské republiky byly rovněž nižší než ceny výrobního odvětví Unie, podíly těchto zemí na trhu jsou však omezené a dále klesají. Proto nebyl vliv dovozu z Turecka, Malajsie, Tchaj-wanu, Korejské republiky ani z jakékoli jiné třetí země na situaci ve výrobním odvětví Unie považován za negativní. Na základě výše uvedených skutečností bylo možné důvodně vyvodit předběžný závěr, že dovoz z ostatních zemí neporušil příčinnou souvislost mezi zjištěným dumpingem a podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3.2. Dopad hospodářské krize
(99)
Několik stran prohlásilo, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, byla způsobena hospodářskou krizí, která vyústila v prudký pokles poptávky.
(100)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření byl skutečně zaznamenán silný pokles spotřeby v Unii, jak bylo uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění. Tento pokles činil 28 % a byl prokazatelně způsoben hospodářskou krizí, která Unii v daném období zasáhla. Většina odvětví používajících produkty obsahující šetřené výrobky (automobilový průmysl, větrná energie, stavebnictví atd.) byla vážně zasažena krizí, což vyústilo v pokles poptávky po skleněných vláknech na začátku výrobního řetězce.
(101)
Negativní dopad hospodářského útlumu a snížení poptávky však byly ještě zhoršeny rostoucím dumpingovým dovozem z ČLR, jehož ceny se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Ačkoliv tedy lze mít za to, že hospodářský útlum přispěl k újmě v období šetření, nemůže to nijak snížit účinky levného dumpingového dovozu z ČLR na trh Unie působící újmu během celého posuzovaného období. I v situaci klesajícího prodeje mohlo být výrobní odvětví Unie schopno zachovat přijatelnou úroveň objemu a cen a tudíž omezit negativní dopady poklesu spotřeby. To by však bylo možné pouze tehdy, pokud by neexistovala nekalá soutěž ze strany levného dumpingového dovozu na daný trh. Škodlivost dopadu čínského dumpingového dovozu, který v období šetření vykazoval značné cenové podbízení oproti prodejním cenám Unie, je navíc ještě znásobena vzhledem k období hospodářské krize.
(102)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem nelze hospodářský útlum považovat za možný důvod narušení příčinné souvislosti mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR.
3.3. Vývoj objemu dovozu z Číny a finanční situace výrobního odvětví Unie
(103)
Některé zúčastněné strany uvedly, že neexistuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a finanční situací výrobního odvětví Unie vzhledem k tomu, že toto odvětví dosahovalo nejvyšší ziskovosti v letech, kdy byl objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR na nejvyšší úrovni, a naopak nejhůře se mu dařilo v době, kdy objem dovozu z ČLR poklesl na nejnižší úroveň během posuzovaného období.
(104)
V tomto ohledu je nutno především podotknout, že vývoj spotřeby, zejména hospodářský útlum v průběhu období šetření, měl zcela jistě vliv jak na objem dovozu z ČLR, tak na finanční situaci výrobního odvětví Unie vzhledem k celosvětovému charakteru krize.
(105)
Jak však již bylo uvedeno výše, dumpingový dovoz z ČLR vykazoval značné cenové podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie v období šetření, tj. v období hospodářského útlumu. Tato situace byla ještě komplikována skutečností, že vyvážejícím výrobcům z ČLR se podařilo dosáhnout dalšího mírného zvýšení podílu na trhu dokonce i v období hospodářského útlumu, zatímco výrobní odvětví Unie utrpělo vážné ztráty v důsledku své neschopnosti prodávat za výhodnější ceny.
(106)
Je tedy možné dospět k závěru, že výše uvedené cenové podbízení se současným zvyšováním podílu dumpingového dovozu z ČLR na trhu způsobilo výrobnímu odvětví Unie ještě větší újmu, než by tomu bylo v období, kdy by spotřeba nebyla v důsledku hospodářského útlumu nestálá.
(107)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nelze v žádném případě dospět k závěru, že by bylo možno porovnání pouze vývoje objemu dumpingového dovozu z ČLR a finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie interpretovat jako faktor narušující příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
3.4. Pokles objemu vývozu a/nebo prodeje za účelem interního použití v rámci výrobního odvětví Unie
(108)
Některé zúčastněné strany uvedly, že příčinou zhoršení ziskovosti výrobního odvětví Unie byl pokles objemu vývozu nebo pokles výroby za účelem interního použití a nikoli pokles prodeje v rámci Unie. V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že s výjimkou objemu prodeje byly veškeré ukazatele újmy, včetně ziskovosti, posouzeny na základě prodeje na trhu Unie nezávislým stranám. Jinými slovy, do uvedeného výpočtu nebyl zahrnut ani objem vývozu, ani prodej za účelem interního použití. Dále je sice pravda, že objem vývozu klesal o něco rychlejším tempem než prodej Unie, to však neplatilo v případě výroby za účelem interního použití, která v průběhu posuzovaného období představovala 22,4 % až 24,4 % celkového prodeje Unie. Navíc s ohledem na váhu vývozu v porovnání s prodejem výrobního odvětví Unie v EU (která v průběhu posuzovaného období kolísala mezi 10 % a 14 %), nelze tento prodej považovat za tak významný, aby zpochybnil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a dopadem na výrobní odvětví Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
3.5. Zvýšená kapacita výrobního odvětví Unie a vyšší výrobní náklady
(109)
Jedna ze zúčastněných stran uvedla, že zhoršení stavu výrobního odvětví Unie bylo důsledkem chybného rozhodnutí o navýšení kapacit. V tomto ohledu je nutno nejprve uvést, že trh skleněných vláken již po několik let roste a rozhodnutí navýšit kapacitu některých závodů nelze v situaci rostoucí spotřeby považovat za neobezřetný podnikatelský záměr. Navíc je nutno poznamenat, že kapacita výrobního odvětví Unie se celkově v posuzovaném období ve skutečnosti snížila (viz 68. bod odůvodnění výše).
(110)
V každém případě je třeba poznamenat, že výrobnímu odvětví Unie se podařilo snížit jednotkové náklady u hlavních surovin navzdory zvýšení ceny surovin během posuzovaného období:
Tabulka 18
Cena surovin a jednotkové výrobní náklady skleněných vláken
2006
2007
2008
Období šetření
Cena za tunu surovin (3)
100
106
104
102
Cena surovin na tunu skleněných vláken (3)
100
99
97
94
(111)
Výše uvedený vývoj cen surovin na vyrobenou jednotku skleněných vláken byl důsledkem investic do zvýšení efektivity a konkurenceschopnosti. Výrobní odvětví Unie totiž zavedlo během posuzovaného období několik opatření pro podporu a racionalizaci výrobních procesů a vstupních nákladů.
(112)
Co se týká nákladů na pracovní sílu, jak již bylo uvedeno výše v 75. až 77. bodě odůvodnění, snížilo výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců o 20 %, přičemž průměrná mzda se snížila i bez vyloučení vlivu rozsáhlého odstupného při odchodu ze zaměstnání.
(113)
Z výše uvedených důvodů se tvrzení, že zhoršení stavu výrobního odvětví Unie bylo ve skutečnosti způsobeno vyššími výrobními náklady, které byly možným důsledkem neefektivnosti nebo vysokých nákladů na pracovní sílu, zamítá.
3.6. Konkurenceschopnost dumpingového dovozu z ČLR a újma, kterou si způsobili sami čínští výrobci ve spojení
(114)
Podle některých tvrzení újmu způsobil objem produkce a moderní technologie používaná čínskými vývozci a nikoli dumping výrobku, který je předmětem šetření. Ve skutečnosti lze celkově konstatovat, že i výrobci v Unii mají velký objem produkce a využívají moderní výrobní postupy.
(115)
Jedna ze zúčastněných stran uvedla, že výrobní odvětví Unie si mohlo újmu fakticky způsobit samo v důsledku dovozu od čínských výrobců ve spojení. V této souvislosti je nutno uvést, že jak je uvedeno výše v 58. bodě odůvodnění, byl objem tohoto dovozu značně omezený jak z hlediska výroby výrobního odvětví Unie, tak dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(116)
Proto není možné ani nedostatečnou konkurenceschopnost, ani dovoz od čínských výrobců ve spojení považovat za faktor narušující příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a zjištěnou újmou.
4. Závěr o příčinné souvislosti
(117)
Výše uvedený rozbor ukázal, že objem dovozu skleněných vláken z Číny se v posuzovaném období výrazně zvýšil a současně docházelo k postupnému snižování podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Navíc toto zvýšené množství, které vstoupilo na trh Unie za dumpingové ceny, se výrazně podbízelo cenám výrobního odvětví Unie, a tak bránilo výrobnímu odvětví Unie přenést zvýšení cen surovin na odběratele. Přestože výrobní odvětví Unie bylo schopno po určitou dobu kompenzovat negativní účinky tohoto tlaku operativním nárůstem efektivity, po výrazném snížení úrovně poptávky v důsledku hospodářské krize už to dále nebylo možné.
(118)
Předmětem zkoumání byly i další faktory, které mohly být příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. V tomto ohledu bylo zjištěno, že dovoz ze třetích zemí, dopad hospodářské krize, vývoj ostatního prodeje výrobního odvětví Unie ani jiné faktory včetně faktorů uvedených výše v 97. až 116. bodě odůvodnění se nezdají být na takové úrovni, aby narušovaly příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(119)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(120)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda i přes závěry o dumpingu, újmě a příčinné souvislosti neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není přijetí opatření v zájmu Unie. Pro tyto účely a podle čl. 21 odst. 1 základního nařízení zvážila Komise pravděpodobný dopad opatření na všechny dotčené strany a rovněž pravděpodobné důsledky nepřijetí opatření.
(121)
Komise rozeslala dotazníky nezávislým dovozcům a uživatelům. Celkově bylo rozesláno 60 dotazníků. Nakonec ve stanovené lhůtě předložili odpovědi na dotazník dva dovozci a třináct uživatelů. Kromě toho se několik dovozců a uživatelů přihlásilo v průběhu řízení formou dopisů, ve kterých se vyslovili proti případnému uložení opatření v tomto případě.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(122)
Jak je uvedeno v 56. bodě odůvodnění, obdobný výrobek vyrábělo jedenáct výrobců v Unii. Osm žadatelů představovalo více než 90 % výroby v Unii; dva další podnět podpořili, zatímco jedenáctá společnost ho ani nepodpořila, ani proti němu neprotestovala.
(123)
Všechny tři společnosti zařazené do vzorku, které představovaly přibližně 60 % celkové výroby v Unii, zaměstnávaly 3 300 osob přímo zapojených do výroby, prodeje a administrativy v souvislosti s obdobným výrobkem. Je třeba připomenout, že ukazatele újmy vykazovaly celkovou negativní tendenci a vážný dopad se projevil zejména u ukazatelů újmy souvisejících s podílem na trhu a s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, jako je například ziskovost, návratnost investic a peněžní toky. V průběhu posuzovaného období poklesla zejména ziskovost výrobního odvětví Unie z již tak velmi nízké úrovně 0,3 % na -15,0 %, zatímco jeho podíl na trhu klesl o 5,6 procentních bodů.
(124)
Pokud dojde k přijetí opatření, dá se očekávat, že se pokles cen a ztráta podílu na trhu zastaví a že prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou opět stoupat, což povede k výraznému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(125)
Na druhou stranu, pokud by antidumpingová opatření zavedena nebyla, je pravděpodobné, že by zhoršování situace výrobního odvětví Unie na trhu a jeho finanční situace pokračovalo. Při takovémto vývoji lze očekávat, že by výrobní odvětví Unie nadále ztrácelo podíl na trhu a nebylo by již schopno držet krok s cenami na trhu nastavenými dovozem z ČLR. To by pravděpodobně vedlo k dalšímu snížení výroby a investic a uzavření více výrobních kapacit v Unii a k následnému zániku mnoha pracovních míst.
(126)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření by bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení
(127)
Jak bylo uvedeno výše, nebyl u dovozců, kteří nejsou ve spojení, použit výběr vzorku a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, při tomto šetření plně spolupracovali tím, že poskytli odpovědi na dotazník. Jen malá část obratu těchto dvou dovozců (7 % u prvního a 25 % u druhého) byla vytvořena na základě jejich činnosti související s dotčeným výrobkem z ČLR. Oba vznesli námitku proti možnému uložení antidumpingových opatření vzhledem k tomu, že by podle jejich názoru mohla vést k ukončení dovozu dotčeného výrobku z ČLR.
(128)
Dovoz vykazovaný těmito dvěma dovozci však představoval jen velmi malý podíl na celkovém dovozu z ČLR v období šetření (méně než 1 %). Žádní jiní dovozci nespolupracovali tím, že by poskytli odpovědi na dotazník nebo vznesli opodstatněné připomínky. Na tomto základě se proto vyvozuje předběžný závěr, že uložení prozatímních opatření nebude mít ve značném rozsahu nepříznivé účinky na zájem dovozců v EU.
3. Zájem uživatelů
(129)
Nekonečná skleněná vlákna, jichž se týká toto řízení, mají celou řadu využití. Podařilo se získat spolupráci následujících skupin uživatelů: tkalců (jak vysoce náročných specializovaných tkanin, tak standardnějších tkanin, které se využívají například pro turbíny do větrných elektráren, v námořní přepravě, dopravě, kosmickém výzkumu a infrastruktuře), výrobců vnitřních vystýlek, výrobců směsí používaných mimo jiné v automobilovém průmyslu a výrobců kompozitních polotovarů nebo konečných výrobků.
(130)
Objem dotčeného výrobku z ČLR nakoupeného spolupracujícími uživateli představoval přibližně 20 % dovozu skleněných vláken z ČLR během období šetření. Z informací získaných z odpovědí na dotazník dále vyplývá, že uživatelské výrobní odvětví Unie zaměstnává velký počet osob. Přestože v této fázi nebyly ohledně této skutečnosti předloženy žádné ucelené a podložené údaje, lze počet osob pracujících v navazujících výrobních odvětvích v EU na základě informací získaných z odpovědí na dotazník předběžně odhadnout na 50 000-75 000. Na obdobném základě lze odhadnout zaměstnanost v průmyslu skleněných vláken podle divizí společností, které v období šetření využívaly čínská skleněná vlákna, na přibližně 27 000.
(131)
Většina spolupracujících uživatelů uvedla, že nakupují skleněná vlákna z čínských i jiných zdrojů včetně evropských výrobců. Pouze několik z nich nakupovalo skleněná vlákna výhradně z ČLR. V tomto odvětví existuje nejen široká škála činností v navazujícím průmyslu, ale i velikost těchto společností se může do značné míry lišit - některé z nich jsou součástí větších skupin s mezinárodní působností, zatímco jiné jsou zcela nezávislé.
3.1. Potenciální dopad opatření na ziskovost uživatelů
(132)
Z odpovědí na dotazník vyplývá, že odvětví uživatelů skleněných vláken je v relativně dobrém stavu. Většina spolupracujících uživatelů totiž uvedla, že v posuzovaném období včetně období šetření dosáhla zisku jak v oblasti výroby, tak v oblasti prodeje výrobků, mezi něž patřil i výrobek, který byl předmětem šetření. Několik uživatelů sice uvedlo, že během období šetření utrpělo v souvislosti s touto činností ztrátu, ale někteří jiní dosáhli zisku v rozmezí 5 % až 10 %.
(133)
Nákup skleněných vláken celkově představuje značnou část výrobních nákladů na výrobky odvětví uživatelů. Podle uváděných údajů se může tento podíl v závislosti na výrobku, který se z nich vyrábí, pohybovat od 10 % po více než 50 %. Zvýšení nákladů na nákup skleněných vláken z Číny proto může mít značný vliv na náklady některých uživatelů.
(134)
Na základě informací poskytnutých v odpovědích spolupracujících uživatelů na dotazník lze průměrný potenciální dopad antidumpingových opatření na zisk odhadnout na přibližně 1 % obratu divizí uživatelských společností, které používají skleněná vlákna, ale na méně než 0,5 % celkového obratu společností, do kterých tyto divize používající skleněná vlákna patří. Jinými slovy lze říci, že ziskovost divize používající skleněná vlákna bude v průměru ovlivněna přibližně jedním procentním bodem a celková ziskovost společnosti méně než polovinou procentního bodu.
(135)
Je však třeba poznamenat, že v případě některých uživatelských společností by uvedený dopad mohl být vyšší a činit přibližně až 5 % obratu společnosti. S ohledem na úroveň zisku některých uživatelů a na podíl skleněných vláken na jejich výrobních nákladech nelze vyloučit, že jejich ziskovost by mohl ovlivnit výrazný nárůst cen skleněných vláken s výjimkou případů, kdy by bylo možné tento nárůst zcela nebo alespoň z větší části přenést na odběratele.
(136)
Celkově tedy lze učinit předběžný závěr, že některé uživatelské společnosti sice může potenciální dopad antidumpingových opatření zasáhnout citelněji, jiní uživatelé však pravděpodobně pocítí jen spíše umírněný dopad.
3.2. Nezaměnitelnost
(137)
Několik uživatelů uvedlo, že celou řadu skleněných vláken nezbytných pro odvětví uživatelů nelze koupit jako hotové výrobky. Místo toho musí dodavatelé absolvovat zdlouhavý a komplikovaný kvalifikační postup, který může trvat 6 až 12 měsíců, aniž by měli záruku, že budou úspěšní. Změna dodavatele s cílem vyhnout se placení antidumpingových cel by tedy byla nákladná, v krátkodobém horizontu neproveditelná a z technologického hlediska riskantní.
(138)
V tomto ohledu je třeba uznat, že při určitém typu použití mohou vlastnosti výrobku, který je předmětem šetření, skutečně vyžadovat dlouhý kvalifikační proces, jehož součástí je i testování. Nicméně i s ohledem na připomínky řady uživatelů v tuto chvíli vše nasvědčuje tomu, že u většiny případů existuje více zdrojů. Je však třeba připomenout, že antidumpingová opatření nejsou míněna tak, aby některým dodavatelům znemožňovala přístup na trh Unie - smyslem veškerých navrhovaných opatření je pouze obnovení spravedlivého obchodu a náprava narušené situace na trhu.
(139)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že zavedení opatření v případě čínských skleněných vláken pravděpodobně nebude mít za následek dočasné zastavení dodávek surovin do odvětví uživatelů.
3.3. Neschopnost přenést zvýšení výrobní ceny na odběratele a vyšší konkurence ze strany dodavatelů mimo země EU na navazujícím trhu
(140)
Několik uživatelů uvedlo, že by nebyli schopni přenést zvýšení cen skleněných vláken na odběratele svých výrobků. Tito uživatelé uvedli, že na trzích jejich výrobků panuje silná konkurence a pokud by zvýšili ceny, mohli by jejich zákazníci snadno změnit dodavatele.
(141)
Vzhledem k rozmanitosti uživatelských společností je obtížné celkově posoudit schopnost uživatelů přenést potenciální zvýšení výrobní ceny na odběratele. Nicméně na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník pro uživatele lze předpokládat, že i když by daný uživatel nemohl většinu zvýšení výrobní ceny dále přenést, byl by ve většině případů jeho obrat a ziskovost ovlivněn pouze v omezené míře.
(142)
Pokud jde o hospodářskou soutěž, několik uživatelů dále vyjádřilo obavu, že uložení antidumpingových cel by vedlo k nárůstu konkurence dodavatelů ze zemí mimo EU na navazujícím trhu vzhledem k tomu, že následné výrobky by nepodléhaly žádným ochranným opatřením, a ke změně charakteru dovozu z ČLR ze skleněných vláken na následné výrobky, jako jsou například směsi, tkaniny a kompozitní lopatky pro větrné turbíny. Pokud jde o ČLR, bylo totiž uvedeno, že na řadě těchto trhů již existuje konkurence z ČLR a že by bylo jen logické, že po uložení opatření na dovoz skleněných vláken se tato konkurence zvýší. Proto bylo argumentováno tím, že odvětví uživatelů by muselo nejen platit vyšší ceny za skleněná vlákna, ale muselo by rovněž čelit zvýšené konkurenci. Bylo argumentováno tím, že v takovém podnikatelském prostředí by nebylo možné přenést větší část jakéhokoli případného zvýšení ceny na odběratele.
(143)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že skutečnost, že by zavedení antidumpingových opatření mohlo způsobit silnější konkurenci, nemůže být důvodem k tomu, aby tato opatření nebyla uložena, jsou-li oprávněná. Evropské odvětví uživatelů skleněných vláken má stejná práva jako výrobní odvětví skleněných vláken a mělo by plné právo dovolávat se obchodního práva EU a požádat o antidumpingové šetření pro své výrobky, pokud by pro to existovaly dostatečné důvody a pokud by mohlo předložit zjevné důkazy o dumpingu působícím újmu.
(144)
Proto nemůže být výše uvedený argument týkající se případného zvýšení konkurence v oblasti následných výrobků ze zemí mimo EU důvodem proti uložení antidumpingových opatření.
3.4. Nedostatečná nabídka
(145)
Několik uživatelů tvrdilo, že po uplynutí období šetření byla nabídka na trhu Unie již nedostatečná a že uložení antidumpingových opatření by tuto situaci dále zhoršilo, neboť by vedlo k omezení dovozu z ČLR, který je potřebný vzhledem k silné a stále rostoucí poptávce.
(146)
Žadatelé uznali, že došlo k omezení dodávek některých skupin výrobků vyrobených výrobním odvětvím Unie, ale považovali tuto situaci za dočasný důsledek nedostatku zásob vzniklý na základě zotavení trhu po ekonomické krizi. Uvedli rovněž, že výrobní odvětví Unie bude schopno v případě obnovy zdravé úrovně ziskovosti pokrýt předpokládaný nárůst poptávky ze strany návazných odvětví EU, a to zejména díky nevytížené výrobní kapacitě, kterou je možno snadno obnovit, dalším technickým zlepšením a přestavbě pecí.
(147)
V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že účelem antidumpingových opatření je napravit nekalé obchodní praktiky, které působí újmu výrobnímu odvětví Unie, a znovu vytvořit prostředí účinné hospodářské soutěže na trhu EU, nikoli bránit dovozu. Proto, i když se cenové hladiny dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR v EU po zavedení antidumpingových opatření s největší pravděpodobností zvýší, nedojde v důsledku navrhovaných opatření k uzavření trhu Unie pro vyvážející výrobce z ČLR, a proto bude možno dotčený výrobek z ČLR i nadále dovážet na trh Unie.
(148)
Pokud jde o schopnost výrobního odvětví Unie doplnit případné chybějící dodávky skleněných vláken z Číny, je třeba poznamenat, že současná úroveň vytížení kapacity výrobního odvětví Unie nasvědčuje tomu, že nabídka by mohla plně pokrýt poptávku na trhu. Teoreticky by bylo možné nahradit i celý objem čínského dovozu skleněných vláken, který během období šetření dosáhl výše 116 413 tun, nevytíženou kapacitou výrobního odvětví Unie, která v období šetření dle odhadu činila téměř 200 000 tun.
(149)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze vyvodit předběžný závěr, že otázku případného nedostatku dodávek lze řešit rozšířením vytížení kapacity výrobního odvětví Unie, dalším dovozem a dovozem dotčeného výrobku z ČLR nezakládajícím dumping.
4. Závěr o zájmu Unie
(150)
Očekává se, že by uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z ČLR umožnilo zlepšit situaci výrobního odvětví Unie na základě zvýšení objemu prodeje, prodejních cen a podílu na trhu. Ačkoliv se mohou objevit určité nepříznivé dopady v podobě vyšších nákladů pro některé uživatele, budou pravděpodobně vyváženy očekávanými přínosy pro výrobce a jejich dodavatele.
(151)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje předběžný závěr, že po zvážení všech aspektů neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR. Toto předběžné posouzení však může vyžadovat další pečlivý rozbor na základě připomínek zúčastněných stran.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(152)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie by měla být na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky uložena prozatímní opatření, aby se předešlo další újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(153)
Úroveň prozatímních opatření uložených na dovoz z ČLR by měla být dostatečná na to, aby odstranila újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem, ale nesmí být překročena zjištěná dumpingová rozpětí. Při výpočtu cla nezbytného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu se počítá s tím, že případná opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Unie pokrýt výrobní náklady a vytvořit hrubý zisk, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu.
(154)
Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že pro stanovení úrovně pro odstranění újmy by měl být použit cílový zisk ve výši 12 % až 15 %. Z poskytnutých důkazů však dosud přesvědčivě nevyplývá, že tato úroveň zisku je minimální potřebnou úrovní pro zajištění životaschopné aktivity výrobního odvětví Unie v tomto hospodářském odvětví. V důsledku absence spolehlivých důkazů, které by podpořily vyšší úroveň cílového zisku, se předběžně usoudilo, že pro stanovení úrovně pro odstranění újmy by se jako vhodná úroveň zisku jevila výše 5 %.
(155)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nezpůsobuje újmu. Cena, která nezpůsobuje újmu, byla stanovena odečtením skutečného ziskového rozpětí od ceny ze závodu a k takto vypočítané ceně nezpůsobující ztrátu bylo připočteno výše uvedené cílové ziskové rozpětí.
(156)
Na tomto základě byly předběžně stanoveny následující úrovně pro odstranění újmy:
Společnost
Úroveň pro odstranění újmy
New Changhai Group
61,4 %
Další spolupracující společnosti
104,2 %
Ostatní
104,2 %
2. Prozatímní opatření
(157)
S ohledem na výše uvedené a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, a to ve výši odpovídající nejnižší zjištěné hodnotě dumpingového rozpětí a úrovni pro odstranění újmy podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech zjištěné dumpingové rozpětí.
(158)
S ohledem na velmi vysokou míru spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla stanovena stejná výše prozatímní celní sazby pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým nebylo přiznáno individuální zacházení nebo zjišťování, a pro veškeré nespolupracující vyvážející výrobce. Na základě výše uvedených skutečností byly navrženy tyto sazby cla:
Společnost
Prozatímní clo
New Changhai Group
8,5 %
Další spolupracující společnosti
43,6 %
Všechny ostatní společnosti
43,6 %
(159)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(160)
Veškeré žádosti o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu podniku nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména s těmi, které se týkají jakékoli změny činnosti společnosti ve spojení s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které souvisejí například se změnou názvu nebo se změnou výrobního či prodejního subjektu. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(161)
V zájmu zajištění řádného vymáhání antidumpingového cla by se celní sazba pro všechny ostatní společnosti neměla vztahovat pouze na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v průběhu období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(162)
V zájmu řádného úředního postupu je třeba stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Rovněž je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a že mohou být pro účely jakýchkoli konečných opatření znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz střiže (chopped strands) ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm; pramenců (rovings) skleněných vláken, s výjimkou pramenců (rovings) skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887); příze z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou příze, která je impregnována a povrstvena a má ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887); a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00, ex 7019 19 10 a ex 7019 31 00 (kódy TARIC 7019310029, 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120024, 7019120039, 7019191061, 7019191062, 7019191063, 7019191064, 7019191065, 7019191066, 7019191079 a 7019310099), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd. a Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd., Tangqiao, Yaoguan Town, Changzhou City, Jiangsu
8,5
A983
Všechny ostatní společnosti
43,6
A999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podrobnostech týkajících se nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatnění tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. září 2010.