KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE
af 3. november 2011
om indrømmelse af en undtagelse, Italien har anmodet om, for regionerne Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte og Veneto, i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget
(meddelt under nummer K(2011) 7770)
(Kun den italienske udgave er autentisk)
(2011/721/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (1), særlig bilag III, punkt 2, tredje afsnit, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Hvis den mængde husdyrgødning, som en medlemsstat har til hensigt at tilføre pr. hektar om året, adskiller sig fra de mængder, der er anført i bilag III, punkt 2, andet afsnit, første punktum, og i litra a) i samme til direktiv 91/676/EØF, skal den pågældende mængde fastsættes således, at den ikke hindrer opfyldelsen af de formål, der er angivet i samme direktivs artikel 1, og der skal ligge objektive kriterier til grund herfor, f.eks. lang vækstsæson og afgrøder, der optager meget kvælstof.
(2)
Italien har anmodet Kommissionen om en undtagelse i henhold til punkt 2, tredje afsnit, i bilag III til direktiv 91/676/EØF for regionerne Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte og Veneto.
(3)
Anmodningen vedrører Italiens hensigt om at tillade, at der i regionerne Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte og Veneto på bedrifter med mindst 70 % afgrøder, der optager meget kvælstof og har en lang vækstsæson, tilføres 250 kg kvælstof pr. hektar årligt fra husdyrgødning og behandlet svinegylle. Omkring 10 313 kvægbrug og 1 241 svinebedrifter i regionerne Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte og Veneto svarende til henholdsvis 15,9 % og 9,7 % af de samlede kvægbrug og svinebedrifter i disse regioner, 10,7 % af landbrugsarealet og 29,1 % af alle malkekøer og 49,3 % af alle svin i disse regioner skønnes potentielt at være omfattet af undtagelsen. Desuden kan bedrifter med markafgrøder ansøge om undtagelse.
(4)
Lovgivningen til gennemførelse af direktiv 91/676/EØF og fastlæggelse af handlingsprogrammerne i Emilia Romagna (beslutning 1273/2011 af 5.9.2011), Lombardia (beslutning IX/2208 af 14.9.2011), Piemonte (beslutning 18-2612 af 19.9.2011) og Veneto (beslutning 1150 af 26.7.2011), er blevet vedtaget og finder anvendelse sammen med denne afgørelse for perioden 2012-2015.
(5)
De udpegede sårbare områder, som handlingsprogrammerne omfatter, dækker ca. 63 % af landbrugsarealet (LA) i Emilia Romagna, 82 % af LA i Lombardia, 38 % af LA i Piemonte og 87 % af LA i Veneto.
(6)
De forelagte vandkvalitetsdata viser, at for grundvandet i regionerne Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte og Veneto har 89 % af grundvandsområderne gennemsnitlige nitratkoncentrationer på under 50 mg/l nitrat og 63 % koncentrationer på under 25 mg/l nitrat. For overfladevand har over 98 % af overvågningsstederne gennemsnitlige nitratkoncentrationer på under 25 mg/l, og intet sted er der over 50 mg/l nitrat.
(7)
Regionerne Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte og Veneto tegner sig for over 70 % af husdyr i Italien: 67,1 % af malkekøer, 60,6 % andet kvæg, 81 % svin og 79,4 % fjerkræ. Antallet af husdyr var faldende i perioden 1982-2007 (gennemsnitligt 20 % i de fire regioner).
(8)
I perioden 1979-2008 faldt forbruget af kemisk kvælstof såvel som anvendelsen af uorganisk fosforgødning; sidstnævnte er blevet reduceret med 70 %.
(9)
Græsarealer, majs, majsensilage og vintersæd dækker omkring 53 % af det samlede landbrugsareal i Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte og Veneto.
(10)
Det fremgår af den dokumentation, der er forelagt i anmodningen, at den foreslåede mængde på 250 kg kvælstof pr. hektar om året fra husdyrgødning og behandlet svinegylle er begrundet ud fra objektive kriterier som f.eks. højt nedbørsoverskud, lange vækstsæsoner og høje udbytter af afgrøder, der optager meget kvælstof.
(11)
Efter at have undersøgt anmodningen finder Kommissionen, at den foreslåede mængde på 250 kg kvælstof pr. hektar fra husdyrgødning og behandlet svinegylle ikke vil være til hinder for, at målene i direktiv 91/676/EØF kan nås, forudsat at visse betingelser opfyldes.
(12)
Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Nitratkomitéen, der er nedsat ved artikel 9 i direktiv 91/676/EØF -
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:
Artikel 1
Den undtagelse, som Italien ved brev af 10. marts 2011 og brev af 28. juli 2011 har anmodet om for regionerne Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte og Veneto, med henblik på at tillade en højere mængde husdyrgødning end den, der er anført i punkt 2, andet afsnit, første punktum og litra a), i bilag III til direktiv 91/676/EØF, indrømmes på de betingelser, der er fastlagt i denne afgørelse.
Artikel 2
Definitioner
I denne afgørelse forstås ved:
a)
»bedrift«: landbrugsbedrifter med eller uden husdyr
b)
»mark«: individuelle marker eller klynge af marker, der er homogene, hvad angår afgrøder, jordtype og gødningspraksis
c)
»græsareal«: permanente eller midlertidige græsarealer (generelt betyder midlertidig mindre end fire år)
d)
»sent modnende majs«: majshybrid FAO 600-700 plantet mellem midt i marts og begyndelsen af april med en vækstcyklus på mindst 145-150 dage
e)
»majs eller sorghum efterfulgt af vinterfoderplanter«: halvsen eller tidligt modnende majs eller sorghum efterfulgt af vinterfoderplanter, såsom italiensk rajgræs, byg, triticale eller vinterrug
f)
»vintersæd efterfulgt af sommerfoderplanter«: vinterhvede, vinterbyg eller triticale, efterfulgt af sommerfoderplanter, såsom majs, sorghum, Setaria eller Panicum
g)
»afgrøder, der optager meget kvælstof og har lang vækstsæson«: græsarealer, sent modnende majs, majs eller sorghum efterfulgt af vinterfoderplanter og vintersæt efterfulgt af sommerfoderplanter
h)
»husdyrgødning«: husdyrgødning fra kvæg, også under græsning eller i behandlet form
i)
»gødningsbehandling«: den behandling, hvor svinegylle deles i to fraktioner, en fast og en flydende, og som foretages for at forbedre tilførslen til jorden og udnyttelsen af kvælstof og fosfor
j)
den flydende fraktion fra svinegødningsbehandling med et kvælstof/fosfat-forhold (N/P2O5) på mindst 2,5
k)
»behandlet gødning med fjernelse af kvælstof«: behandlet gødning med et kvælstofindhold på under 30 % sammenlignet med kvælstofindholdet i ubehandlet svinegødning
l)
»jord med lavt indhold af organiske stoffer«: jord med et indhold af organiske stoffer på under 2 % i det øverste jordlag på 30 cm
m)
»jord med lavt eller intet saltindhold«: jord med en elektrisk ledningsevne på mætningsekstrakt ECe 4 mS/cm eller elektrisk ledningsevne på vandig ekstrakt med 1:2 jord/vand-forhold EC 1:2 1 ms/cm, eller områder som med sikkerhed er defineret uberørt af risikoen for forsaltning som anført på det regionale jordbundskort
n)
»kvælstofeffektivitet«: den procentdel af den samlede mængde kvælstof, der tilføres gennem husdyrgødning, som kan optages af afgrøder i tilførselsåret.
Artikel 3
Anvendelsesområde
Denne afgørelse gælder på individuel basis for bedrifter, hvor 70 % eller mere af bedriftens arealer dyrkes med afgrøder, der optager meget kvælstof og har lang vækstsæson, og på de betingelser, der er fastlagt i artikel 4 til 7.
Artikel 4
Årlig ansøgning og forpligtelse
1. Landbrugere, som ønsker en undtagelse i medfør af denne afgørelse, indgiver hvert år inden den 15. februar en ansøgning til de kompetente myndigheder.
2. Sammen med den årlige ansøgning, der er omhandlet i stk. 1, forpligter de sig skriftligt til at opfylde betingelserne i artikel 5, 6 og 7.
Artikel 5
Gødningsbehandling
1. Landbrugere, der har en undtagelse med hensyn til anvendelse af behandlet svinegylle, meddeler hvert år de kompetente myndigheder følgende oplysninger:
a)
arten af gødningsbehandlingen
b)
behandlingsanlæggets kapacitet og væsentligste karakteristika, herunder effektivitet
c)
mængden af gødning sendt til behandling
d)
mængde, sammensætning, herunder specificeret kvælstof- og fosforindhold, og bestemmelsessted for den faste fraktion
e)
mængde, sammensætning, herunder specificeret kvælstof- og fosforindhold, og bestemmelsessted for behandlet gødning
f)
skøn over tab i form af gasser under behandlingen.
2. Den faste fraktion fra gødningsbehandlingen skal stabiliseres, således at lugte og andre udledninger mindskes, de landbrugsmæssige og hygiejniske egenskaber forbedres, håndteringen lettes, og afgrøders udnyttelse af kvælstof og fosfat forbedres. Restproduktet må ikke anvendes på bedrifter omfattet af undtagelsen. De kompetente myndigheder sørger for at fremme anvendelsen af stabiliserede faste fraktioner på jorder med lavt indhold af organiske stoffer. Disse jorder anføres på kort, der opstilles på regionalt plan og gøres tilgængelige for landbrugere.
3. De kompetente myndigheder fastsætter metodologien for vurdering af sammensætningen af behandlet gødning, variationer i sammensætningen og behandlingseffektiviteten for hver af de bedrifter, der er omfattet af en individuel undtagelse.
4. Ammoniak og andre udledninger fra gødningsbehandling overvåges af de kompetente myndigheder på repræsentative steder for hver enkelt behandlingsteknik. De kompetente myndigheder opstiller på basis af overvågningsresultaterne en fortegnelse over emissioner.
Artikel 6
Tilførsel af husdyrgødning og andre gødningsstoffer
1. Mængden af husdyrgødning, herunder fra dyrene selv, og behandlet gødning, der tilføres jorden årligt på bedrifter, der omfattes af en undtagelse, må ikke overstige en mængde husdyrgødning, der indeholder 250 kg kvælstof pr. hektar, med forbehold af betingelserne i stk. 2-12.
2. Den samlede kvælstoftilførsel må ikke være større end den pågældende afgrødes forventede næringsstofbehov. Den skal tage hensyn til næringsstoftilførslen fra jorden og den øgede tilgængelighed af gødningskvælstof som følge af behandling. Den må ikke overstige de maksimale tilførselsnormer som fastsat i de handlingsprogrammer, der gælder for bedriften.
3. Den samlede fosfortilførsel må ikke være større end den pågældende afgrødes forventede næringsstofbehov under hensyntagen til fosfortilførslen fra jorden. Der må ikke tilføres fosfor i kemiske gødningsstoffer på bedrifter omfattet af undtagelsen.
4. Der udarbejdes senest den 15. februar en gødningsplan for hver bedrift, som beskriver sædskifteplaner for landbrugsjorden og den påtænkte tilførsel af husdyrgødning samt uorganiske gødningsstoffer.
Gødningsplanen skal omfatte følgende:
a)
antallet af husdyr, en beskrivelse af opstaldnings- og oplagringssystemer, herunder oplagringskapaciteten (volumen og type)
b)
en beregning af kvælstof og fosfor i gødning, der produceres på bedriften
c)
beskrivelsen af gødningsbehandlingen og den behandlede gødnings karakteristika (hvis relevant)
d)
mængde, type og karakteristika af husdyrgødning, som leveres uden for eller modtages på bedriften
e)
sædskifteplan og arealstørrelse for marker med afgrøder med stort kvælstofbehov og lang vækstsæson og marker med andre afgrøder
f)
det forventede udbytte for hver enkelt dyrket afgrøde afhængig af tilgængelige næringsstoffer og vand, samt lokale forhold, såsom klima, jordtype osv.
g)
afgrødernes anslåede kvælstof- og fosforbehov på hver mark
h)
en beregning af det kvælstof og fosfor fra gødning, der tilføres hver mark
i)
en beregning af det kvælstof fra kemiske gødningsstoffer, der tilføres hver mark
j)
anslået mængde vandingsbehov og præcis angivelse af vandkilde; tilladelse til vandindvinding eller kontrakt om vandanvendelse med det relevante »vandværk« eller kort, der angiver, at bedriften er beliggende i områder, hvor det højtliggende grundvand er i kontakt med rodzonen, skal indgå i planen.
Planerne revideres senest syv dage efter enhver ændring i landbrugsdriften for at sikre overensstemmelse mellem planerne og den faktiske landbrugsdrift.
5. Hver bedrift fører gødningsregnskaber for hver mark. De indeholder tilførte mængder og tidspunkt for tilførsel af gødning og kemiske gødningsstoffer.
6. Tilladelsen til vandindvinding eller kontrakten om vandanvendelse med det relevante »vandværk« eller kortet, der angiver, at bedriften er beliggende i områder, hvor det højtliggende grundvand er i kontakt med rodzonen, skal foreligge på bedriften. Mængden af vand i henhold til tilladelsen eller kontrakten skal i givet fald være tilstrækkelig til at opnå samme høstudbytter som under forhold uden vandbegrænsninger.
7. Der skal foreligge resultater af kvælstof- og fosforanalyse af jorden for hver bedrift, der omfattes af undtagelsen. Der foretages prøveudtagning og analyse vedrørende fosfor og kvælstof inden den 1. juni mindst en gang hvert fjerde år for hvert af bedriftens ensartede områder af hensyn til sædskifteplaner og jordegenskaber. Der foretages mindst én analyse for hver fem hektar landbrugsjord.
8. Husdyrgødning tilført på bedrifter omfattet af undtagelse skal have en kvælstofeffektivitet på mindst 65 % for gylle og 50 % for fast gødning.
9. Der må ikke tilføres husdyrgødning og kemiske gødningsstoffer efter den 1. november på bedrifter, der er omfattet af undtagelsen.
10. Mindst to tredjedele af kvælstofmængden fra husdyrgødning, med undtagelse af kvælstof fra gødning fra græssende husdyr, tilføres før den 30. juni hvert år. Med henblik herpå skal bedrifter, der er omfattet af en undtagelse, have egnet oplagringskapacitet til husdyrgødning, der mindst dækker de perioder, hvor gødningstilførsel ikke er tilladt.
11. Flydende gødning, herunder behandlet gødning og gylle, tilføres med emissionsreducerende teknikker. Fast gødning skal nedbringes inden 24 timer.
12. For at beskytte jorder mod forsaltning er behandlet gødning med kvælstoffjernelse kun tilladt på jord med lavt eller intet saltindhold. Landbrugere, der har til hensigt at tilføre behandlet gødning med kvælstoffjernelse, skal derfor mindst hvert fjerde år måle den elektriske ledningsevne på marker, der anvendes til tilførsel; resultaterne anføres i ansøgningen omhandlet i artikel 4, stk. 1. De kompetente myndigheder opstiller en protokol, som landbrugere anvender til at måle elektrisk ledningsevne. De kompetente myndigheder udarbejder kort, der viser de områder, hvor der er risiko for forsaltning.
Artikel 7
Arealforvaltning
Landbrugere omfattet af en undtagelse sørger for, at følgende betingelser er opfyldt:
a)
70 % eller mere af bedriftens arealer dyrkes med afgrøder, der optager meget kvælstof og har lang vækstsæson
b)
græsarealer i omdrift pløjes om foråret
c)
permanente græsarealer eller græsarealer i omdrift må ikke omfatte over 50 % bælgplanter eller andre kvælstoffikserende planter
d)
sent modnende majs skal høstes (hele planten)
e)
vinterfoderplanter, såsom italiensk rajgræs, byg, triticale eller vinterrug, sås senest to uger efter høst af majs/sorghum og høstes tidligst to uger før såning af majs/sorghum
f)
sommerfoderplanter, såsom majs, sorghum, Setaria eller Panicum sp., sås senest to uger efter høst af vintersæd og høstes tidligst to uger før såning af vintersæd
g)
en afgrøde med stort kvælstofbehov sås senest to uger efter pløjning af græs, og der må ikke tilføres gødning det år, hvor permanente græsarealer pløjes.
Artikel 8
Andre foranstaltninger
1. De kompetente myndigheder sikrer, at de indrømmelser af en undtagelse, der gives for tilførslen af behandlet gødning, er forenelige med gødningsbehandlingsanlæggets kapacitet.
2. De kompetente myndigheder sikrer, at enhver indrømmelse af en undtagelse er forenelig med den tilladte vandanvendelse på den bedrift, der er omfattet af en undtagelse.
Artikel 9
Foranstaltninger vedrørende transport af gødning
1. De kompetente myndigheder sikrer, at transport af husdyrgødning til og fra bedrifter omfattet af en undtagelse registreres ved hjælp af geografiske positionsbestemmelsessystemer eller registreres i ledsagedokumenter, der angiver oprindelses- og bestemmelsessted. Registrering ved hjælp af geografiske positionsbestemmelsessystemer er obligatorisk i forbindelse med transport over afstande på over 30 km.
2. De kompetente myndigheder sikrer, at transporten ledsages af et dokument med angivelse af den transporterede mængde gødning og dets kvælstof- og fosforindhold.
3. De kompetente myndigheder sikrer, at behandlet gødning og faste fraktioner fra gødningsbehandling analyseres, hvad angår deres kvælstof- og fosforindhold. Analyserne foretages på anerkendte laboratorier. Analyseresultaterne meddeles de kompetente myndigheder og den modtagende landbruger. Hver enkelt transport skal have sit eget analysecertifikat.
Artikel 10
Overvågning
1. De kompetente myndigheder sørger for, at der udarbejdes kort, som opdateres hvert år, og som viser den procentuelle andel af bedrifter, husdyr og landbrugsarealer, der omfattes af individuelle undtagelser, samt kort, der viser den lokale arealanvendelse i hver kommune. Der indsamles oplysninger om sædskifte og landbrugsmetoder på bedrifter omfattet af undtagelser; oplysningerne ajourføres hvert år.
2. Der etableres og drives et netværk for prøveudtagning af overfladevand og højtliggende grundvand til at vurdere undtagelsens virkninger for vandkvaliteten. Udkastet til overvågningsnetværket forelægges Kommissionen. Antallet af oprindelige overvågningssteder kan ikke reduceres, og stedernes beliggenhed kan ikke ændres i denne afgørelses anvendelsesperiode.
3. Der foretages skærpet overvågning af vand i afvandingsområder med landbrug i nærheden af de mest sårbare vandområder, som fastlægges af de kompetente myndigheder.
4. Der etableres overvågningssteder til at tilvejebringe oplysninger om kvælstof- og fosforkoncentrationen i jordfugtigheden, om uorganisk kvælstof i jordbundsprofilen og de dertil hørende kvælstof- og fosfortab gennem rodzonen til grundvandet og om kvælstof- og fosfortab ved afstrømning på og under overfladen, både på steder med undtagelse og på steder uden undtagelse. Overvågningsstederne skal dække de væsentligste jordtyper, gødningspraksis og afgrøder. Udkastet til overvågningsnetværket forelægges Kommissionen. Antallet af oprindelige overvågningssteder kan ikke reduceres, og stedernes beliggenhed kan ikke ændres i denne afgørelses anvendelsesperiode.
Artikel 11
Verifikation
1. De kompetente myndigheder sikrer, at alle ansøgninger om en undtagelse underlægges administrativ kontrol. Hvor kontrollen viser, at betingelserne i artikel 5, 6 og 7 ikke er opfyldt, informeres landbrugeren herom. I så fald afvises ansøgningen.
2. Der etableres et markinspektionsprogram ud fra risikoanalyser, resultaterne af tidligere års kontrolbesøg og resultaterne af almene stikprøvekontroller ifølge lovgivningen til gennemførelse af direktiv 91/676/EØF. Markinspektionerne skal omfatte mindst 5 % af de bedrifter, der er omfattet af en undtagelse, idet overholdelsen af bestemmelserne i denne afgørelses artikel 5, 6 og 7 kontrolleres.
3. De kompetente myndigheder sikrer kontrol på stedet af mindst 1 % af gødningstransporterne på baggrund af en risikovurdering og resultaterne af den administrative kontrol i stk. 1. Kontrol omfatter mindst en vurdering af ledsagedokumenter, efterprøvning af gødningens oprindelse og bestemmelsessted samt udtagning af en prøve af den transporterede gødning.
4. De kompetente myndigheder gives de fornødne beføjelser og midler til at kontrollere overensstemmelsen med denne afgørelse. Hvor verifikationen peger på manglende overensstemmelse med afgørelsen, tager de kompetente myndigheder de nødvendige skridt med henblik på korrigerende foranstaltninger. Navnlig skal landbrugere, der ikke overholder artikel 5, 6 og 7, udelukkes fra undtagelse det følgende år.
Artikel 12
Rapportering
De kompetente myndigheder forlægger hvert år senest i december, og for 2015 senest i september, Kommissionen en rapport med følgende oplysninger:
a)
vurdering af overholdelsen af undtagelsesbetingelserne på basis af kontrol på bedrifter og kontrol af gødningstransport samt oplysninger om bedrifter, der ikke har overholdt betingelserne, på basis af resultaterne af den administrative kontrol og markinspektionerne
b)
oplysninger om gødningsbehandling, herunder den faste fraktions videre behandling og anvendelse, og detaljerede oplysninger om behandlingssystemernes karakteristika, deres effektivitet og sammensætningen af den behandlede gødning samt de faste fraktioners endelige bestemmelsessted
c)
kort, der viser områder med lavt indhold af organiske stoffer, og de foranstaltninger, der er truffet for at fremme anvendelsen af den stabiliserede faste fraktion på jorder med lavt indhold af organiske stoffer, jf. artikel 5, stk. 2
d)
metoder til at vurdere sammensætningen af behandlet gødning, variationerne i sammensætningen og behandlingseffektiviteten for hver bedrift, der er omfattet af en individuel undtagelse, jf. artikel 5, stk. 3
e)
fortegnelse over ammoniak og andre udledninger fra gødningsbehandling, jf. artikel 5, stk. 4
f)
den fastsatte protokol til måling af elektrisk ledningsevne og kort over områder påvirket af forsaltning, jf. artikel 6, stk. 12
g)
metoder til at kontrollere undtagelsernes overensstemmelse med gødningsbehandlingsanlæggenes kapacitet, jf. artikel 8, stk. 1
h)
metoder til at kontrollere hver enkelt undtagelses overensstemmelse med den tilladte vandanvendelse på bedrifter omfattet af en undtagelse, jf. artikel 8, stk. 2
i)
kort, som viser den procentuelle andel af bedrifter, husdyr og landbrugsarealer, der er omfattet af individuelle undtagelser, og kort, der viser lokal arealanvendelse, samt oplysninger om sædskifte og landbrugsmetoder på bedrifter omfattet af undtagelser, jf. artikel 10, stk. 1
j)
resultaterne af vandovervågningen, herunder oplysninger om tendenserne i vandkvaliteten for grundvand og overfladevand, samt undtagelsens påvirkning af vandkvaliteten, jf. artikel 10, stk. 2
k)
fortegnelsen over de mest sårbare vandområder, jf. artikel 10, stk. 3
l)
resumé og evaluering af data fra overvågningsstederne, jf. artikel 10, stk. 4.
Artikel 13
Ansøgning
Denne afgørelse anvendes sammen med retsakterne til gennemførelse af handlingsprogrammet i Emilia Romagna (beslutning 1273/2011 af 5.9.2011), Lombardia (beslutning IX/2208 af 14.9.2011), Piemonte (beslutning 18-2612 af 19.9.2011) og Veneto (beslutning 1150 af 26.7.2011).
Denne afgørelse anvendes fra den 1. januar 2012.
Den udløber den 31. december 2015.
Artikel 14
Denne afgørelse er rettet til Den Italienske Republik.
Udfærdiget i Bruxelles, den 3. november 2011.
PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 3. listopadu 2011,
kterým se povoluje odchylka požadovaná Itálií pro regiony Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte a Veneto podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
(oznámeno pod číslem K(2011) 7770)
(Pouze italské znění je závazné)
(2011/721/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (1), a zejména na bod 2 třetí pododstavec přílohy III uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Pokud se množství statkových hnojiv, které členský stát zamýšlí použít na hektar za rok, liší od množství stanovených v první větě druhého pododstavce bodu 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a v písmeni a) uvedeného pododstavce, musí být určeno tak, aby neohrozilo dosažení cílů uvedených v článku 1 zmíněné směrnice, a musí být zdůvodněno na základě objektivních kritérií, jakými jsou například dlouhé vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(2)
Itálie předložila Komisi žádost o povolení odchylky podle bodu 2 třetího pododstavce přílohy III směrnice 91/676/EHS pro regiony Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte a Veneto.
(3)
Požadovaná odchylka se týká záměru Itálie povolit v regionech Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte a Veneto použití až 250 kg dusíku na hektar za rok ze statkových hnojiv pocházejících ze skotu a z upravených statkových hnojiv pocházejících z prasečí kejdy v zemědělských podnicích, kde se pěstuje alespoň 70 % plodin s vysokou potřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím. Odchylka se podle odhadů potenciálně týká přibližně 10 313 zemědělských podniků s chovem skotu a 1 241 zemědělských podniků s chovem prasat v regionech Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte a Veneto, což představuje 15,9 % celkového počtu zemědělských podniků s chovem skotu a 9,7 % celkového počtu zemědělských podniků s chovem prasat v uvedených regionech, 10,7 % využívané zemědělské půdy, 29,1 % celkového počtu hospodářských zvířat chovaných na mléko a 49,3 % celkového počtu prasat v těchto regionech. Kromě toho mohou o povolení odchylky žádat také zemědělské podniky hospodařící na orné půdě.
(4)
Právní předpisy, kterými se provádí směrnice 91/676/EHS a zavádějí akční programy pro regiony Emilia Romagna (rozhodnutí č. 1273/2011 ze dne 5. září 2011), Lombardia (rozhodnutí č. IX/2208 ze dne 14. září 2011), Piemonte (rozhodnutí č. 18-2612 ze dne 19. září 2011) a Veneto (rozhodnutí č. 1150 ze dne 26. července 2011), byly přijaty a použijí se ve spojení s tímto rozhodnutím pro období 2012 až 2015.
(5)
Vymezené ohrožené oblasti, na které se vztahují akční programy, zahrnují přibližně 63 % zemědělsky využité plochy (Utilized Agricultural Area, „UAA“) regionu Emilia Romagna, 82 % UAA regionu Lombardia, 38 % UAA regionu Piemonte a 87 % UAA regionu Veneto.
(6)
Z předložených údajů o jakosti vody vyplývá, že 89 % útvarů podzemních vod v regionech Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte a Veneto má průměrnou koncentraci dusičnanů nižší než 50 mg/l a 63 % má průměrnou koncentraci dusičnanů nižší než 25 mg/l. Pokud jde o povrchové vody, je na více než 98 % monitorovacích míst průměrná koncentrace dusičnanů nižší než 25 mg/l a na žádném monitorovacím místě koncentrace dusičnanů nepřekračuje hodnotu 50 mg/l.
(7)
Na regiony Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte a Veneto připadá více než 70 % hospodářských zvířat v Itálii: konkrétně 67,1 % mléčného skotu, 60,6 % ostatního skotu, 81 % prasat a 79,4 % drůbeže. Za období 1982-2007 vykazují počty hospodářských zvířat sestupný trend (průměrný 20 % pokles v uvedených čtyřech regionech).
(8)
V období 1979-2008 se snižovala spotřeba dusíku z umělých hnojiv, stejně jako použití minerálních fosforečných hnojiv, které pokleslo o 70 %.
(9)
Přibližně 53 % celkové zemědělské plochy v regionech Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte a Veneto zabírají travinné porosty, kukuřice pěstovaná na zrno, kukuřice pěstovaná na siláž a ozimé obiloviny.
(10)
Z podpůrných dokumentů předložených spolu s žádostí o povolení odchylky vyplývá, že navrhované množství 250 kg dusíku na hektar za rok ze statkových hnojiv pocházejících ze skotu a z upravené prasečí kejdy je zdůvodněno na základě objektivních kritérií, jakými jsou například vysoké srážky, dlouhé vegetační období a velké výnosy plodin s vysokou spotřebou dusíku.
(11)
Komise po posouzení žádosti zastává názor, že navrhované množství 250 kg dusíku na hektar ze statkových hnojiv pocházejících ze skotu a z upravené prasečí kejdy neohrozí dosažení cílů směrnice 91/676/EHS, budou-li splněny určité přísné podmínky.
(12)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro dusičnany zřízeného podle článku 9 směrnice 91/676/EHS,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Odchylka požadovaná Itálií pro regiony Emilia Romagna, Lombardia, Piemonte a Veneto v dopisech ze dne 10. března 2011 a 28. července 2011 za účelem povolení většího množství statkových hnojiv, než stanoví první věta druhého pododstavce bodu 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a písmeno a) uvedeného pododstavce, se uděluje za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
a)
„zemědělskými podniky“ zemědělské podniky provozující nebo neprovozující chov hospodářských zvířat;
b)
„pozemkem“ jednotlivé pole nebo skupina polí homogenní z hlediska plodin, půdního typu a postupů hnojení;
c)
„travinnými porosty“ trvalé nebo dočasné travinné porosty (obecně se za dočasné považují pozemky ležící ladem méně než čtyři roky);
d)
„pozdní odrůdou kukuřice“ kukuřice třídy FAO 600-700, která se vysazuje od poloviny března do začátku dubna a má vegetační cyklus v délce alespoň 145-150 dní;
e)
„kukuřicí nebo čirokem, po jejichž sklizni následuje zimní porost“ středně pozdní nebo raná kukuřice nebo čirok, po jejichž sklizni následuje zimní porost, například jílek mnohokvětý, ječmen, tritikale nebo ozimé žito;
f)
„ozimou obilovinou, po jejíž sklizni následuje letní porost“ ozimá pšenice, ozimý ječmen nebo tritikale, po jejichž sklizni následuje letní porost, například kukuřice, čirok, bér (Setaria) nebo proso (Panicum sp.);
g)
„plodinami s vysokou potřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím“ travinné porosty, pozdní odrůdy kukuřice, kukuřice nebo čirok, po jejichž sklizni následuje zimní porost, a ozimé obiloviny, po jejichž sklizni následuje letní porost;
h)
„statkovým hnojivem pocházejícím ze skotu“ statkové hnojivo pocházející z výkalů skotu, včetně pasoucího se skotu, případně též ve zpracované formě;
i)
„úpravou statkových hnojiv“ zpracování prasečí kejdy na dvě frakce, pevnou a kapalnou, které se provádí za účelem lepšího použití a zvýšeného nahrazení dusíku a fosforu;
j)
„upraveným statkovým hnojivem“ kapalná frakce, která je výsledkem úpravy prasečí kejdy, s minimálním poměrem dusíku k fosfátu (N/P2O5) 2,5;
k)
„upraveným statkovým hnojivem s odstraněným dusíkem“ upravené statkové hnojivo s obsahem dusíku nižším než 30 % obsahu dusíku v neupravené prasečí kejdě;
l)
„půdami s nízkým obsahem organické hmoty“ půdy s obsahem organického uhlíku v horních 30 centimetrech půdy nižším než 2 %;
m)
„nezasolenými půdami a půdami s nízkým obsahem soli“ půdy s elektrickou vodivostí nasyceného pastovitého půdního extraktu ECe 4 mS/cm nebo s elektrickou vodivostí kapalného extraktu v poměru půda/voda 1:2 EC 1:2 1 mS/cm nebo oblasti, u nichž je stanoveno, že v žádném případě nejsou ohroženy rizikem zasolení, a které jsou vyznačeny na mapě půdy vypracované na regionální úrovni;
n)
„účinností využití dusíku“ procentní podíl celkového dusíku použitého ve formě statkových hnojiv, který je v roce jeho použití dostupný plodinám.
Článek 3
Oblast působnosti
Toto rozhodnutí se použije individuálně na zemědělské podniky, u nichž jsou alespoň na 70 % jejich výměry půdy vysety plodiny s vysokou potřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím, za podmínek uvedených v článcích 4 až 7.
Článek 4
Každoroční žádost a závazek
1) Zemědělci, kteří chtějí využívat odchylku podle tohoto rozhodnutí, každoročně do 15. února předloží žádost příslušným orgánům.
2) Spolu s každoroční žádostí uvedenou v odstavci 1 se písemně zaváží k plnění podmínek stanovených v článcích 5, 6 a 7.
Článek 5
Úprava statkových hnojiv
1) Zemědělci, kteří využívají odchylku pro používání upravených statkových hnojiv z prasečí kejdy, příslušným orgánům každý rok oznámí tyto informace:
a)
typ zpracování statkových hnojiv;
b)
kapacita a hlavní vlastnosti zařízení pro úpravu statkových hnojiv, včetně jeho účinnosti;
c)
množství statkových hnojiv předaných k úpravě;
d)
množství, složení, včetně uvedení obsahu dusíku a fosforu, a místo určení pevné frakce;
e)
množství, složení, včetně uvedení obsahu dusíku a fosforu, a místo určení upraveného statkového hnojiva;
f)
odhad úniku plynů během úpravy.
2) Pevná frakce, která je výsledkem úpravy statkových hnojiv, se stabilizuje s cílem omezit zápach a další emise, zlepšit agronomické a hygienické vlastnosti, usnadnit manipulaci a zvýšit dostupnost dusíku a fosfátu pro plodiny. Výsledný produkt se nepoužije v zemědělských podnicích, kterých se týká odchylka. Příslušné orgány přijmou opatření podporující používání stabilizované pevné frakce na půdách s nízkým obsahem organické hmoty. Tyto půdy se vyznačí na mapách, které se vypracují na regionální úrovni a dají se k dispozici zemědělcům.
3) Příslušné orgány zavedou metodiky, pomocí nichž se hodnotí složení upravených statkových hnojiv, rozdíly ve složení a účinnost úpravy u každého zemědělského podniku, který využívá jednotlivou odchylku.
4) Příslušné orgány monitorují emise amoniaku a další emise z úpravy statkových hnojiv na reprezentativních místech pro každou metodu úpravy. Na základě výsledků monitorování příslušné orgány stanoví emisní inventuru.
Článek 6
Používání statkových a jiných hnojiv
1) Množství statkových hnojiv pocházejících ze skotu a upravených statkových hnojiv, které je každoročně vpraveno do půdy v zemědělských podnicích využívajících odchylku, včetně množství vpraveného samotnými zvířaty, nepřekročí množství statkových hnojiv obsahující 250 kg dusíku na hektar za podmínek stanovených v odstavcích 2 až 12.
2) Celkový přísun dusíku nepřekročí předpokládané nároky dotyčné plodiny na živiny. Zohlední také zásobování z půdy a větší dostupnost dusíku ze statkových hnojiv v důsledku jejich úpravy. Současně nepřekročí maximální normy pro jeho použití stanovené v akčních programech, které se vztahují na daný zemědělský podnik.
3) Celkový přísun fosforu nepřekročí předpokládané nároky dotyčné plodiny na živiny a zohlední i zásobování fosforem z půdy. V zemědělských podnicích, kterých se týká odchylka, se nepoužije fosfor pocházející z umělých hnojiv.
4) Pro každý zemědělský podnik se nejpozději do 15. února vypracuje plán hnojení, jenž popisuje střídání plodin na zemědělské půdě a plánované použití statkových a minerálních hnojiv.
Plán hnojení obsahuje tyto údaje:
a)
počet hospodářských zvířat, popis systému ustájení a uskladnění, včetně kapacity a typu dostupných skladovacích prostor pro statková hnojiva;
b)
výpočet množství dusíku a fosforu ze statkových hnojiv vyprodukovaných v zemědělském podniku;
c)
popis úpravy statkových hnojiv a vlastnosti upravených statkových hnojiv (pokud má tato informace význam);
d)
množství, druh a vlastnosti statkových hnojiv vyvezených mimo zemědělský podnik nebo v rámci zemědělského podniku;
e)
střídání plodin a výměra u pozemků, na kterých jsou vysety plodiny s vysokou potřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím, a u pozemků s jinými plodinami;
f)
předpokládané výnosy každé pěstované plodiny, v závislosti na dostupnosti živin a vody, jakož i na místních podmínkách, jako je podnebí, půdní typ atd.;
g)
odhadovaná potřeba dusíku a fosforu u plodin na každém pozemku;
h)
výpočet množství dusíku a fosforu ze statkových hnojiv, které má být použito na každém pozemku;
i)
výpočet množství dusíku z umělých hnojiv, které má být použito na každém pozemku;
j)
odhad množství vody potřebné k zavlažování s jasným uvedením vodního zdroje; plán zahrnuje povolení k odběru vody nebo smlouvu o používání vody s příslušným „vodním konsorciem“, případně mapu, z níž vyplývá, že se zemědělský podnik nachází v oblastech, kde je mělká podzemní voda ve styku s kořenovou zónou.
Tyto plány se aktualizují nejpozději sedm dní po provedení jakýchkoli změn v zemědělských postupech, aby se zajistil soulad mezi plány a skutečnými zemědělskými postupy.
5) Každý zemědělský podnik vypracuje evidenci hnojení podle jednotlivých pozemků. Tato evidence obsahuje použitá množství a dobu použití statkových a umělých hnojiv.
6) Povolení k odběru vody nebo smlouva o používání vody s příslušným „vodním konsorciem“, případně mapa, z níž vyplývá, že se zemědělský podnik nachází v oblastech, kde je mělká podzemní voda ve styku s kořenovou zónou, jsou v zemědělském podniku k dispozici. Množství vody, které je předmětem případného povolení nebo smlouvy, postačuje k dosažení takových výnosů plodin, jakých se dosahuje v podmínkách bez omezené dostupnosti vody.
7) Pro každý zemědělský podnik využívající odchylku jsou k dispozici výsledky analýzy koncentrace dusíku a fosforu v půdě. Odběr vzorků a analýza koncentrace fosforu a dusíku se musí provést před 1. červnem alespoň jednou za čtyři roky, a to pro každou oblast zemědělského podniku, která je homogenní z hlediska střídání plodin a vlastností půdy. Vyžaduje se nejméně jedna analýza na každých pět hektarů zemědělské půdy.
8) Statková hnojiva používaná v zemědělských podnicích, kterých se týká odchylka, mají účinnost využití dusíku alespoň 65 % u kejdy a alespoň 50 % u pevných hnojiv.
9) Statková ani umělá hnojiva se v zemědělských podnicích, kterých se týká odchylka, nesmějí používat po 1. listopadu.
10) Nejméně dvě třetiny množství dusíku ze statkových hnojiv, vyjma dusíku ze statkových hnojiv pocházejících z pasoucích se hospodářských zvířat, se použijí do 30. června každého roku. Za tímto účelem mají zemědělské podniky využívající odchylku k dispozici dostatečnou skladovací kapacitu pro statková hnojiva, jež jim umožňuje přinejmenším překlenout období, ve kterých používání statkových hnojiv není povoleno.
11) Tekutá statková hnojiva, včetně upravených statkových hnojiv a kejdy, se rozšiřují pomocí technik s nízkými hodnotami emisí. Pevná statková hnojiva se vpraví do půdy do 24 hodin.
12) Kvůli ochraně půd před rizikem zasolení je používání upravených statkových hnojiv s odstraněným dusíkem povoleno pouze na nezasolených půdách a půdách s nízkým obsahem soli. Za tímto účelem zemědělci, kteří zamýšlejí používat upravená statková hnojiva s odstraněným dusíkem, alespoň jednou za čtyři roky změří elektrickou vodivost na pozemcích, kde se mají tato hnojiva používat, a výsledky měření zahrnou do žádosti uvedené v čl. 4 odst. 1. Příslušné orgány zavedou protokol, který budou zemědělci používat pro měření elektrické vodivosti. Příslušné orgány vypracují mapy znázorňující oblasti ohrožené zasolením.
Článek 7
Hospodaření s půdou
Zemědělci využívající odchylku zajistí plnění těchto podmínek:
a)
alespoň na 70 % výměry půdy zemědělského podniku jsou vysety plodiny s vysokou potřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím;
b)
dočasné travinné porosty se zaorají na jaře;
c)
dočasné a trvalé travinné porosty nezahrnují více než 50 % luštěnin ani jiných rostlin, které vážou atmosférický dusík;
d)
pozdní odrůdy kukuřice se sklidí (celé rostliny);
e)
zimní porost, jako je jílek mnohokvětý, ječmen, tritikale nebo ozimé žito, se vyseje do dvou týdnů od sklizně kukuřice nebo čiroku a sklidí se nejdříve dva týdny před osevem kukuřice nebo čiroku;
f)
letní porost, jako je kukuřice, čirok, bér (Setaria) nebo proso (Panicum sp.), se vyseje do dvou týdnů od sklizně ozimých obilovin a sklidí se nejdříve dva týdny před osevem ozimých obilovin;
g)
osev plodinou s vysokou potřebou dusíku následuje do dvou týdnů po zaorání trávy a v roce zaorání trvalého travinného porostu se nepoužijí hnojiva.
Článek 8
Ostatní opatření
1) Příslušné orgány zajistí, aby odchylky povolené pro použití upravených statkových hnojiv byly slučitelné s kapacitou zařízení pro úpravu statkových hnojiv.
2) Příslušné orgány zajistí, aby každá povolená odchylka byla slučitelná se schváleným používáním vody v zemědělském podniku, který odchylku využívá.
Článek 9
Opatření týkající se přepravy statkových hnojiv
1) Příslušné orgány zajistí, aby přeprava statkových hnojiv do zemědělských podniků a ze zemědělských podniků, které využívají odchylku, byla zaznamenávána prostřednictvím systémů určování zeměpisné polohy nebo evidována v průvodních dokladech obsahujících údaje o místě původu a místě určení. Zaznamenávání pomocí systémů určování zeměpisné polohy je povinné u přepravy na vzdálenost delší než 30 km.
2) Příslušné orgány zajistí, aby byl během přepravy k dispozici doklad, ve kterém je uvedeno množství přepravovaného statkového hnojiva a obsah dusíku a fosforu v tomto hnojivu.
3) Příslušné orgány zajistí, aby upravená statková hnojiva a pevná frakce, která je výsledkem úpravy statkových hnojiv, byly analyzovány, pokud jde o obsah dusíku a fosforu. Analýzu provedou uznané laboratoře. Její výsledky se sdělí příslušným orgánům a zemědělci, který je příjemcem statkových hnojiv. U každé přepravy je k dispozici osvědčení o analýze.
Článek 10
Monitorování
1) Příslušné orgány zajistí, aby byly vypracovány a každoročně aktualizovány mapy zachycující procentní podíl zemědělských podniků, procentní podíl hospodářských zvířat a procentní podíl zemědělské půdy, na které se vztahují jednotlivé odchylky, a mapy zachycující místní využívání půdy v každé obci. Každý rok se shromáždí a aktualizují údaje o střídání plodin a zemědělských postupech v zemědělských podnicích, které využívají odchylky.
2) Zřizuje se monitorovací síť pro odběr vzorků z povrchových a mělkých podzemních vod, jež bude využívána pro posouzení vlivu odchylky na jakost vody. Návrh monitorovací sítě se předloží Komisi. Během doby použitelnosti tohoto rozhodnutí se nesmí snížit počet původně vytvořených monitorovacích míst a nesmí se změnit jejich umístění.
3) U zemědělských povodí nacházejících se v blízkosti nejohroženějších vodních útvarů, které určí příslušné orgány, se provádí zvýšené monitorování vody.
4) Zřizují se monitorovací místa za účelem poskytování údajů o koncentraci dusíku a fosforu v půdní vodě, o minerálním dusíku v půdním profilu a o odpovídajícím úniku dusíku a fosforu kořenovou zónou do podzemních vod a rovněž o vyplavování dusíku a fosforu z povrchových a podpovrchových vrstev půdy, a to v podmínkách s odchylkou i bez odchylky. Monitorovací místa zahrnují hlavní typy půdy, postupy hnojení a plodiny. Návrh monitorovací sítě se předloží Komisi. Během doby použitelnosti tohoto rozhodnutí se nesmí snížit počet původně vytvořených monitorovacích míst a nesmí se změnit jejich umístění.
Článek 11
Ověřování
1) Příslušné orgány zajistí, aby byly všechny žádosti o povolení odchylky předloženy ke správní kontrole. Pokud kontrola prokáže nesplnění podmínek stanovených v článcích 5, 6 a 7, žadatel je o této skutečnosti vyrozuměn. V takovém případě se žádost považuje za zamítnutou.
2) Na základě analýzy rizik, výsledků kontrol z předchozích let a výsledků všeobecných namátkových kontrol právních předpisů provádějících směrnici 91/676/EHS se vypracuje program inspekcí v terénu. Inspekce v terénu týkající se podmínek uvedených v článcích 5, 6 a 7 tohoto rozhodnutí se provádějí nejméně u 5 % zemědělských podniků využívajících odchylku.
3) Na základě posouzení rizik a výsledků správních kontrol uvedených v odstavci 1 zajistí příslušné orgány kontroly na místě alespoň u 1 % přeprav statkových hnojiv. Tyto kontroly zahrnují přinejmenším posouzení průvodních dokladů, ověření původu a místa určení statkových hnojiv a odběr vzorků z přepravovaných statkových hnojiv.
4) Příslušné orgány jsou vybaveny nezbytnými pravomocemi a prostředky pro ověřování souladu s tímto rozhodnutím. Jestliže se na základě ověření zjistí porušení tohoto rozhodnutí, přijmou příslušné orgány nezbytná opatření k nápravě. Zejména se zemědělcům, kteří poruší články 5, 6 a 7, v následujícím roce nepovolí odchylka.
Článek 12
Podávání zpráv
Příslušné orgány každý rok do prosince a v roce 2015 do září předloží Komisi zprávu obsahující tyto informace:
a)
vyhodnocení, jak je uplatňována odchylka, založené na kontrolách na úrovni zemědělských podniků, jakož i na kontrolách přepravy statkových hnojiv, a informace o nevyhovujících zemědělských podnicích, založené na výsledcích správních inspekcí a inspekcí v terénu;
b)
informace o úpravě statkových hnojiv, včetně dalšího zpracování a využití pevných frakcí, a podrobné údaje o vlastnostech systémů úpravy a jejich účinnosti, o složení upravených statkových hnojiv a o konečném místě určení pevných frakcí;
c)
mapy, na kterých jsou vyznačeny oblasti s nízkým obsahem organické hmoty, jakož i informace o přijatých opatřeních podporujících používání stabilizované pevné frakce na půdách s nízkým obsahem organické hmoty, která jsou uvedena v čl. 5 odst. 2;
d)
metodiky uvedené v čl. 5 odst. 3, pomocí nichž se hodnotí složení upravených statkových hnojiv, rozdíly ve složení a účinnost úpravy u každého zemědělského podniku, který využívá jednotlivé odchylky;
e)
inventura emisí amoniaku a dalších emisí z úpravy statkových hnojiv uvedená v čl. 5 odst. 4;
f)
zavedený protokol pro měření elektrické vodivosti a mapy znázorňující oblasti postižené zasolením, které jsou uvedeny v čl. 6 odst. 12;
g)
metodiky pro ověřování slučitelnosti povolených odchylek s kapacitou zařízení pro úpravu statkových hnojiv, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 1;
h)
metodiky pro ověřování slučitelnosti každé povolené odchylky se schváleným používáním vody v zemědělském podniku, který využívá odchylku, jak je uvedeno v čl. 8 odst. 2;
i)
mapy zachycující procentní podíl zemědělských podniků, procentní podíl hospodářských zvířat a procentní podíl zemědělské půdy, na které se vztahují jednotlivé odchylky, a mapy zachycující místní využívání půdy, jakož i údaje o střídání plodin a o zemědělských postupech v zemědělských podnicích, kterých se týká odchylka, jak je uvedeno v čl. 10 odst. 1;
j)
výsledky monitorování vody, včetně informací o trendech jakosti podzemních a povrchových vod a také o vlivu odchylky na jakost vody, jak je uvedeno v čl. 10 odst. 2;
k)
seznam nejohroženějších vodních útvarů, které jsou uvedeny v čl. 10 odst. 3;
l)
shrnutí a vyhodnocení údajů získaných z monitorovacích míst uvedených v čl. 10 odst. 4.
Článek 13
Použití
Toto rozhodnutí se použije ve spojení s předpisy, jimiž se provádí akční program v regionech Emilia Romagna (rozhodnutí č. 1273/2011 ze dne 5. září 2011), Lombardia (rozhodnutí č. IX/2208 ze dne 14. září 2011), Piemonte (rozhodnutí č. 18-2612 ze dne 19. září 2011) a Veneto (rozhodnutí č. 1150 ze dne 26. července 2011).
Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. ledna 2012.
Jeho použitelnost končí dnem 31. prosince 2015.
Článek 14
Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.
V Bruselu dne 3. listopadu 2011.