RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 990/2011
af 3. oktober 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EØF) nr. 2474/93 (2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på 30,6 % på importen af cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»de oprindelige foranstaltninger«). Efter en antiomgåelsesundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 13 blev denne told ved Rådets forordning (EF) nr. 71/97 (3) udvidet til at omfatte importen af visse dele til cykler med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). Derudover blev det besluttet at oprette en fritagelsesordning på grundlag af grundforordningens artikel 13, stk. 2. De nærmere bestemmelser for ordningen er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 88/97 (4). For at opnå fritagelse fra den udvidede told skal cykelproducenterne i Unionen overholde betingelserne i grundforordningens artikel 13, stk. 2, nemlig en andel af kinesiske cykeldele i produktionen på højst 60 % eller en værditilvækst på mere end 25 % til alle indførte dele. Til dato er der indrømmet mere end 250 fritagelser.
(2)
Efter en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, besluttede Rådet ved forordning (EF) nr. 1524/2000 (5), at ovennævnte foranstaltninger skulle opretholdes.
(3)
Efter en interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, (»den tidligere undersøgelse«) besluttede Rådet ved forordning (EF) nr. 1095/2005 (6) at øge den gældende antidumpingtold til 48,5 %.
2. Denne undersøgelse
(4)
Den 13. juli 2010 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende om indledning af en udløbsundersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af cykler med oprindelse i Kina (»indledningsmeddelelsen«) (7).
(5)
Den fornyede undersøgelse blev indledt efter en begrundet anmodning indgivet af European Bicycle Manufacturers Association (EBMA, »ansøgeren«) på vegne af EU-producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde mere end 25 %, af EU-produktionen af cykler.
(6)
Anmodningen var begrundet med, at udløbet af foranstaltningerne sandsynligvis vil medføre fortsat dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(7)
Kommissionen underrettede officielt ansøgeren, de EU-producenter, som var nævnt i anmodningen, alle andre kendte EU-producenter, de eksporterende producenter, importørerne og de sammenslutninger, som den vidste var berørt af undersøgelsen, samt de kinesiske myndigheder om indledningen af undersøgelsen.
(8)
Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(9)
En række EU-producenter, der var repræsenteret af ansøgeren, andre samarbejdsvillige EU-producenter, eksporterende producenter, importører og brugersammenslutninger fremsatte deres synspunkter.
(10)
Alle berørte parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
4. Udtagning af stikprøver
(11)
På grund af det store antal eksporterende producenter, EU-producenter og importører, som var omfattet af undersøgelsen, blev det i indledningsmeddelelsen påtænkt at anvende stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17.
(12)
For at gøre det muligt for Kommissionen at beslutte, om det var nødvendigt at udtage stikprøver, og i påkommende tilfælde at udtage en stikprøve blev eksporterende producenter og repræsentanter, der handlede på disses vegne, EU-producenter og importører anmodet om at give sig til kende og fremsende oplysninger som specificeret i indledningsmeddelelsen. Kommissionen kontaktede også kendte sammenslutninger af eksporterende producenter og de relevante myndigheder i Kina. Disse parter gjorde ikke indsigelse mod brugen af stikprøver.
(13)
I alt 7 eksportører/producenter, ca. 100 EU-producenter og 4 importører indsendte de nødvendige oplysninger inden for de fastsatte frister.
(14)
Da kun syv kinesiske producenter afgav de oplysninger, der ønskedes i indledningsmeddelelsen, blev det besluttet ikke at anvende stikprøver. Der blev sendt spørgeskemaer til disse syv virksomheder, hvoraf tre indsendte besvarelser. Ud af disse tre virksomheder var der kun to, der angav, at de havde eksporteret den pågældende vare til Unionen i perioden fra 1. april 2009 til 31. marts 2010 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).
(15)
Stikprøven af EU-producenter blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtaget efter høring af den relevante sammenslutning og med dennes samtykke på grundlag af den største repræsentative salgs- og produktionsmængde i Unionen. Som resultat heraf blev der udvalgt otte EU-producenter til stikprøven. Kommissionen sendte spørgeskemaer til de otte udvalgte virksomheder, der afgav fyldestgørende besvarelser.
(16)
I betragtning af det begrænsede antal importører, der besvarede spørgeskemaet og gav udtryk for samarbejdsvilje (4 importører), blev det besluttet, at stikprøver ikke var nødvendige med hensyn til importører. Kommissionen sendte spørgeskemaer til de fire importører. Efterfølgende indsendte kun en enkelt importør et besvaret spørgeskema, men dette var ufuldstændigt, da importøren var i færd med at afvikle sine aktiviteter.
(17)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for, at der fortsat eller igen ville finde dumping sted med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. De oplysninger, som nedenstående virksomheder fremsendte, blev efterprøvet ved kontrolbesøg på stedet:
a)
Producenter i Unionen
-
Accell Group N.V., Heerenveen, Nederlandene
-
Decathlon S.A., Villeneuve d'Ascq, Frankrig
-
Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Frankrig
-
Denver S.R.L., Dronero, Italien
-
Derby Cycles Werke GmbH, Cloppenburg, Tyskland
-
MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Tyskland
-
Sprick Rowery Sp. z o.o., Świebodzin, Polen, og Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Tyskland
-
UAB Baltik Vairas og UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Litauen, og Pantherwerke AG og Onyx Cycle GmbH, Löhne, Tyskland.
b)
Eksporterende producenter i Kina
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co., Kina
-
Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd., Kina.
(18)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede NUP. Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra januar 2007 til udgangen af NUP (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(19)
Den pågældende vare er den samme som den, der er omfattet af forordning (EF) nr. 1524/2000, nærmere bestemt cykler uden motor (herunder trehjulede transportcykler, men ikke unicykler), henhørende under KN-kode ex 8712 00 10, 8712 00 30 og ex 8712 00 80.
(20)
Som i den tidligere undersøgelse blev cyklerne inddelt i følgende kategorier:
-
(A) ATB-cykler (cykler til alt terræn, herunder mountain bikes, 24″ eller 26″)
-
(B) trekking-, by-, hybrid-, VTC- og touring-cykler, 26″ eller 28″
-
(C) BMX og børnecykler, 16″ eller 20″
-
(D) andre cykler (undtagen unicykler).
(21)
Alle typer cykler som defineret ovenfor har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. De sælges desuden gennem stort set de samme distributionskanaler, såsom cykelhandlere, sportsforretninger og varehuse på EU-markedet. Da cykler har de samme grundlæggende anvendelsesformål, er de i vidt omfang indbyrdes udskiftelige, og modeller fra forskellige kategorier konkurrerer derfor med hinanden. Det konkluderedes derfor, at alle kategorierne udgør en enkelt vare.
(22)
Undersøgelsen viste også, at cykler fremstillet og solgt af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet, cykler fremstillet og solgt på referencelandets marked og cykler importeret til EU-markedet med oprindelse i Kina har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme anvendelsesformål.
(23)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede en af parterne, at der var ringe eller slet ingen konkurrence mellem de kinesiske cykler og cykler fremstillet på EU-markedet. Der var imidlertid ingen sagsoplysninger, som kunne have støttet en sådan påstand, og der blev ikke forelagt dokumentation til støtte for denne påstand. I denne forbindelse skal det også bemærkes, at som nævnt i betragtning 26, var de kinesiske eksporterende producenters samarbejdsvilje meget lav, og de forelagde meget begrænsede oplysninger om de produkter, som de kinesiske producenter fremstiller og sælger på EU-markedet. Derfor, og da der ikke foreligger mere pålidelige oplysninger, blev påstanden afvist.
(24)
Cykler, der fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet, cykler, der fremstilles og sælges på referencelandets marked, og cykler importeret til EU-markedet med oprindelse i Kina anses derfor for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. Indledende bemærkninger
(25)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet, hvis de gældende foranstaltninger udløber.
(26)
Samarbejdsviljen i forbindelse med denne procedure var lige fra dens indledning meget begrænset. Som anført i betragtning 14 var der kun tre kinesiske producenter, der besvarede spørgeskemaet, og som indledningsvis var villige til at samarbejde. Ud af disse tre virksomheder var der kun to, der oplyste om eksport af den pågældende vare til Unionen i NUP, hvilket samlet svarer til mindre end 10 % af den samlede eksport af den pågældende vare til Unionen.
(27)
Der blev aflagt kontrolbesøg hos de to virksomheder, der havde eksportsalg til Unionen. For en af disse virksomheders vedkommende var det ikke muligt at efterprøve oplysningerne i spørgeskemaet, da virksomheden ikke fremlagde dokumentation, der kunne underbygge de oplysninger, den havde fremsendt. Den anden virksomhed samarbejdede tilfredsstillende, men dens eksport til Unionen i NUP udgør mindre end 5 % af den samlede eksport af den pågældende vare fra Kina til Unionen.
(28)
På grundlag af ovenstående blev de kinesiske myndigheder og de tre virksomheder underrettet om, at grundforordningens artikel 18 ville kunne finde anvendelse som følge af manglende samarbejdsvilje fra de eksporterende producenters side, og de fik lejlighed til at fremføre deres bemærkninger. Kommissionen modtog ingen bemærkninger til denne meddelelse. Som følge heraf er konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping nedenfor baseret på de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, dvs. handelsstatistikker og redegørelser fra interesserede parter, herunder anmodningen.
2. Dumpingimport fra Kina i NUP
2.1. Referenceland
(29)
I indledningsmeddelelsen oplyste Kommissionen, at den påtænkte at benytte Mexico som referenceland med henblik på fastsættelse af den normale værdi for Kina. Interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger hertil.
(30)
En part, der fremsatte bemærkninger om hensigtsmæssigheden af valget af Mexico som referenceland, hævdede, at cykelpriserne på hjemmemarkedet i Mexico ikke er pålidelige, og at de er uegnede i forbindelse med denne undersøgelse. Indien blev foreslået som alternativ. Denne påstand var imidlertid ikke underbygget og blev derfor forkastet.
(31)
Mexico blev anvendt som referenceland i de foregående undersøgelser, og der er ikke påvist nye eller ændrede omstændigheder, som ville kunne berettige en ændring. Det mexicanske marked for den pågældende vare, antallet af aktører, den indenlandske konkurrence og produktionsprocessens karakteristika bekræftede, at Mexico stadig var et velegnet referenceland.
(32)
Der blev sendt spørgeskemaer til tre mexicanske virksomheder. Af disse tre virksomheder var der kun én, der ønskede at samarbejde, og denne virksomhed indgav et besvaret spørgeskema.
2.2. Normal værdi
(33)
Hjemmemarkedssalgspriser fra referencelandet blev anvendt til at fastsætte en gennemsnitlig normal værdi, idet den gennemsnitlige vekselkurs i NUP mellem euro og peso blev anvendt til at opnå en vejet gennemsnitspris ab fabrik i euro.
2.3. Eksportpris
(34)
Som følge af anvendelsen af artikel 18 og i mangel af andre pålidelige oplysninger blev eksportpriserne hovedsagelig fastlagt på grundlag af oplysninger fra Eurostat og oplysninger fra den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksportør.
(35)
I den tidligere undersøgelse konkluderedes det, at de prisoplysninger, der fandtes i Eurostat, var utilstrækkelige med henblik på undersøgelsen (8). På grund af den lave grad af samarbejdsvilje fra de kinesiske eksportørers side vurderede Kommissionen imidlertid, at Eurostats importpriser for Kina var en anvendelig kilde i forbindelse med den foreliggende undersøgelse. Kommissionen er bekendt med begrænsningerne i denne analyse og med, at den kun kan bruges som en indikator for prisudviklingen.
(36)
Eksportprisen udledt af Eurostats prisoplysninger er en cif-pris, der måtte tilpasses for de gennemsnitlige omkostninger ved søfragt pr. transaktion med henblik på at beregne prisniveauet ab fabrik. Oplysningerne i den eneste samarbejdsvillige kinesiske producents svar blev anvendt til at fastsætte de gennemsnitlige søfragtsomkostninger pr. enhed, som blev beregnet til 8,30 EUR. Den eneste samarbejdsvillige kinesiske virksomheds pris ab fabrik ved eksport til Unionen blev fastsat på et lignende grundlag. Den herved beregnede enhedspris blev derefter anvendt til at beregne den vejede gennemsnitlige kinesiske pris ab fabrik.
2.4. Sammenligning
(37)
I henhold til artikel 2, stk. 11, i grundforordningen blev den vejede gennemsnitlige normale værdi fra Mexico sammenlignet med den vejede gennemsnitlige kinesiske eksportpris ab fabrik. Derved blev der fastlagt en vejet gennemsnitlig dumpingmargen.
2.5. Dumpingmargen
(38)
Dumpingberegningerne viste, at der var tale om en landsdækkende dumpingmargen på mere end 20 %. Dette niveau bør imidlertid betragtes som konservativt beregnet, da der ikke i Eurostats data er taget hensyn til de betydelige prisforskelle mellem de forskellige typer af den pågældende vare. Det bør i denne forbindelse bemærkes, at dumpingmargenerne ifølge oplysningerne i anmodningen var på over 100 %.
3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
3.1. Indledende bemærkning
(39)
Den sandsynlige udvikling i importen fra Kina blev analyseret, både hvad angår forventet prisudvikling og mængde.
3.2. De kinesiske eksporterende producenters uudnyttede kapacitet
(40)
Ud fra oplysningerne i anmodningen er den kinesiske cykelfremstillingsindustri, udtrykt i mængde, den største i verden. Kina har en produktionskapacitet på 100 til 110 millioner cykler og en produktion på ca. 80 mio. cykler om året. Den kinesiske cykelindustri er eksportorienteret: Ud af en årlig produktion på 80 mio. cykler er 25 mio. cykler forbeholdt hjemmemarkedet, og de resterende 55 mio. cykler - 69 % af den samlede produktion - er beregnet til eksport.
(41)
Den anslåede årlige uudnyttede kapacitet i Kina er ca. 20 til 30 mio. cykler, hvilket som nævnt i betragtning 66 er mere end det dobbelte af den nuværende produktion i Unionen. Desuden viser oplysninger, der er fremkommet under undersøgelsen, at produktionskapaciteten for cykler i Kina let kan forhøjes, bl.a. gennem en udvidelse af arbejdsstyrken, i tilfælde af øget efterspørgsel.
(42)
I betragtning af ovenstående kan det ikke udelukkes, at den uudnyttede kapacitet i Kina kan bruges til at øge eksporten til Unionen, hvis der ikke anvendes antidumpingforanstaltninger.
(43)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede en af parterne, at der ikke foreligger dokumentation for den i forordningen omhandlede kinesiske produktionskapacitet, og at den er baseret på ren spekulation. I denne forbindelse skal der mindes om, at de kinesiske eksporterende producenters samarbejdsvilje var meget lav, og at det i vid udstrækning var nødvendigt at basere undersøgelsesresultaterne på de foreliggende faktiske oplysninger. I dette tilfælde og som nævnt i betragtning 40 anvendte Kommissionen i mangel af andre mere pålidelige oplysninger de umiddelbare beviser, der var fremlagt i anmodningen. I forbindelse med undersøgelsen fremkom der ikke oplysninger, der kunne tyde på, at sådanne umiddelbare beviser var ukorrekte. Den pågældende part fremlagde heller ingen oplysninger eller beviser, der ville have vist væsentligt forskellige niveauer af uudnyttet kapacitet i Kina. Denne påstand blev derfor afvist.
3.3. EU-markedets tiltrækningskraft og priserne ved eksport til tredjelande
(44)
Data fra Eurostat og fra anmodningen viser, at Unionen er et attraktivt marked for de kinesiske eksporterende producenter.
(45)
Prisoplysningerne fra den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksporterende virksomhed viser, at de vejede gennemsnitlige eksportpriser ab fabrik for varen ved salg til tredjelande er lavere end de gennemsnitlige priser ab fabrik ved salg i Unionen i NUP. I betragtning af produktionskapaciteten i Kina og efterspørgslen på EU-markedet er det meget sandsynligt, at de kinesiske producenter omgående ville øge deres eksport af cykler til Unionen, hvis foranstaltningerne blev ophævet. Desuden giver den eksisterende overkapacitet de kinesiske producenter mulighed for at være til stede på det europæiske marked til meget lave priser.
3.4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
(46)
I lyset af det forhold, at der, selv i betragtning af de foranstaltninger, der i øjeblikket er i kraft, blev konstateret en dumpingmargen på over 20 % for den kinesiske eksport i NUP ud fra en konservativ sammenligning af tal fra Eurostat og oplysninger, der blev afgivet af den eneste samarbejdsvillige kinesiske eksportør, er det meget sandsynligt, at der uden foranstaltninger fortsat vil finde dumping sted.
(47)
Ovennævnte analyse har vist, at importen fra Kina fortsatte med at trænge ind på EU-markedet til dumpingpriser. I betragtning af især den uudnyttede kapacitet i Kina, som let kan øges yderligere, hvis der er behov herfor, samt analysen af prisniveauet på EU-markedet og i andre tredjelande, kan det konkluderes, at der er sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne ophæves.
D. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen
(48)
I løbet af den aktuelle undersøgelse konstateredes det, at der er blevet fremstillet cykler af omkring 100 EU-producenter, som gav sig til kende i forbindelse med undersøgelsen, samt af andre producenter, hvoraf de fleste er repræsenteret ved deres nationale sammenslutninger. De udgør derfor EU-erhvervsgrenen som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1. Undersøgelsen viste endvidere, at erhvervsgrenen nyder godt af den fritagelsesordning, der er beskrevet i ovenstående betragtning 1.
(49)
Alle de foreliggende oplysninger, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indhentet fra EU-producenterne og de nationale sammenslutninger før og efter undersøgelsens indledning samt generelle produktionsstatistikker, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion.
2. Forbruget på EU-markedet
(50)
EU-producenternes salg blev vurderet på grundlag af oplysninger indhentet fra producenterne i besvarelsen af spørgeskemaet vedrørende stikprøver samt oplysninger afgivet af ansøgeren i anmodningen. Oplysningerne i anmodningen var indhentet fra forskellige sammenslutninger af cykelproducenter i Unionen.
(51)
Det åbenbare forbrug i Unionen blev fastsat på grundlag af alle EU-producenters salg på EU-markedet som anslået i betragtning 68 samt Eurostats oplysninger om importen fra tredjelande.
(52)
Mellem 2007 og NUP faldt forbruget i Unionen med 11 % fra 22 912 066 enheder i 2007 til 20 336 813 enheder i NUP. Forbruget faldt især mellem 2008 og 2009. Nærmere oplysninger (i enheder) fremgår af følgende:
Tabel 1 - Forbrug
2007
2008
2009
NUP
Mængde (enheder)
+ Samlet import
10 073 428
10 017 551
8 973 969
9 202 752
+ EU-produktion solgt på EU-markedet
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
= Forbruget
22 912 066
22 458 997
20 578 041
20 336 813
Indeks (2007 = 100)
100
98
90
89
3. Mængde og markedsandel for dumpingimporten fra Folkerepublikken Kina
(53)
Den importerede mængde af den pågældende vare blev bestemt på grundlag af statistiske oplysninger fra Eurostat. Mængden af dumpingimport af den pågældende vare med oprindelse i Kina faldt med 38 % i den betragtede periode til 615 920 enheder i NUP (jf. tabel 2). Importen af den pågældende vare fra Kina i begyndelsen af den betragtede periode var 26 % større end i NUP i den tidligere undersøgelse (1. april 2003 til 31. marts 2004: 733 901 enheder (9)). Det største fald i importen af den pågældende vare fandt sted mellem 2008 og 2009, hvilket er på linje med udviklingen i det samlede EU-forbrug (jf. tabel 1 og 2).
(54)
Da importen fra Kina faldt mere end forbruget i den betragtede periode, faldt markedsandelen for Kina en smule, fra 4,4 % i 2007 til 3,1 % i NUP.
(55)
Udviklingen i importen og markedsandelen for cykler med oprindelse i Kina i den betragtede periode fremgår af følgende tabel:
Tabel 2 - Import fra Kina
2007
2008
2009
NUP
Importmængde fra det pågældende land (enheder)
986 514
941 522
598 565
615 920
Indeks (2007 = 100)
100
95
61
62
Markedsandel for importen fra det pågældende land
4,4 %
4,3 %
3,0 %
3,1 %
4. Priserne på den pågældende import
4.1. Prisudvikling
(56)
Som anført i betragtning 35 er Kommissionen af den opfattelse, at det er rimeligt at anvende Eurostats importpriser for Kina som kilde i forbindelse med den foreliggende undersøgelse.
(57)
Ifølge Eurostats data steg de vejede gennemsnitlige importpriser - herefter angivet i indeksform - på importen fra Kina med 125 % mellem 2007 og NUP. Importpriserne steg betydeligt i 2009 og forblev derefter næsten konstante. Følgende tabel indeholder de detaljerede data:
Tabel 3 - Priserne på den pågældende import
2007
2008
2009
NUP
Kina
Indeks (2007 = 100)
100
128
224
225
4.2. Prisunderbud
(58)
For at fastsætte størrelsen af prisunderbuddet for cykler med oprindelse i Kina baserede Kommissionen sin analyse på de oplysninger, der i undersøgelsens løb blev afgivet af EU-producenterne i stikprøven, og på de gennemsnitlige priser fra Eurostat. De relevante salgspriser for EU-erhvervsgrenen var priserne ved salg til uafhængige kunder, om nødvendigt justeret til niveauet ab fabrik. Sammenligningen viste, at importen fra Kina efter fradrag af antidumpingtolden underbød EU-erhvervsgrenens priser med 53 %.
5. Import fra andre lande
(59)
Baseret på data fra Eurostat faldt importen fra andre tredjelande fra 9 087 000 enheder i 2007 til 8 587 000 enheder i NUP, hvilket sammenlagt er en nedgang på 6 %. Den fulgte den nedadgående tendens i EU-forbruget (-11 %), men i et langsommere tempo. Markedsandelen for importen fra tredjelande steg fra 40 % til 42 % i løbet af den betragtede periode. Som nævnt i betragtning 35 og 56 tager Eurostat-priserne imidlertid ikke hensyn til sammensætningen af de enkelte landes varesortimenter, og derfor er der kun benyttet indekstal til at belyse prisudviklingen. Da varesammensætningen i importen fra andre tredjelande er ukendt, giver det ikke mening at sammenligne priserne på de nedenfor nævnte importerede varer med EU-erhvervsgrenens priser. Der blev dog indhentet visse yderligere oplysninger vedrørende importen fra de lande, hvorfra størstedelen af den resterende cykelimport stammer. Nærmere bestemt er der tale om følgende tal:
Tabel 4 - Import fra andre lande
2007
2008
2009
NUP
Alle typer
Enheder i 1 000
Markedsandel
Pris EUR/enhed
Enheder i 1 000
Markedsandel
Pris EUR/enhed
Enheder i 1 000
Markeds-andel
Pris EUR/enhed
Enheder i 1 000
Markeds-andel
Pris EUR/enhed
Taiwan
3 186
14 %
3 428
15 %
2 949
14 %
2 958
15 %
Indeks
100
100
100
108
110
104
93
103
125
93
105
125
Thailand
1 534
7 %
1 522
7 %
1 384
7 %
1 397
7 %
Indeks
100
100
100
99
101
107
90
100
127
91
103
127
Filippinerne
690
3 %
437
2 %
449
2 %
476
2 %
Indeks
100
100
100
63
65
105
65
73
106
69
78
103
Malaysia
475
2 %
361
2 %
193
1 %
265
1 %
Indeks
100
100
100
76
77
106
41
45
116
56
63
99
Sri Lanka
574
3 %
749
3 %
1 017
5 %
1 101
5 %
Indeks
100
100
100
131
133
107
177
197
108
192
216
107
Tunesien
550
2 %
527
2 %
530
3 %
495
2 %
Indeks
100
100
100
96
98
105
96
107
113
90
101
113
Andre
2 078
9 %
2 052
9 %
1 854
9 %
1 895
9 %
Indeks
100
100
100
99
101
110
89
99
131
91
103
127
I ALT
9 087
40 %
9 076
40 %
8 375
41 %
8 587
42 %
Indeks
100
100
100
100
102
109
92
103
125
94
106
122
1) Taiwan
(60)
Importen fra Taiwan faldt i den betragtede periode fra 3 158 600 enheder i 2007 til 2 958 000 enheder i NUP, og dens markedsandel steg en smule, fra 14 % til 15 %, i samme periode. Importen af cykler fra Taiwan er rettet mod det dyre markedssegment. I løbet af undersøgelsen er det ved en sammenligning mellem modeller blevet påvist, at de fra Taiwan importerede cykler sælges til højere priser end tilsvarende modeller fremstillet af EU-erhvervsgrenen i den tidligere undersøgelsesperiode (10). Desuden udviste importpriserne i den betragtede periode en stigende tendens, idet der kunne noteres en stigning på 25 % i NUP i forhold til 2007.
2) Thailand
(61)
Importen med oprindelse i Thailand faldt i den betragtede periode fra 1 534 000 enheder i 2007 til 1 397 000 enheder i NUP. Nedgangen i importen var i tråd med udviklingen i forbruget, idet markedsandelen forblev konstant på 7 %. Mens importen af cykler fra Thailand udgøres af cykler i mellemsegmentet, viste undersøgelsen ikke desto mindre på basis af en sammenligning mellem modeller, at importen fra Thailand sælges til højere priser end tilsvarende modeller fremstillet af EU-erhvervsgrenen. Desuden udviste importpriserne i den betragtede periode en stigende tendens, idet der kunne noteres en stigning på 27 % i NUP i forhold til 2007.
3) Sri Lanka
(62)
Importen fra Sri Lanka fordobledes næsten i den betragtede periode, fra 574 000 enheder i 2007 til 1 101 000 enheder i NUP, og dens markedsandel nåede 5 % ved udgangen af den betragtede periode. Det er imidlertid blevet påstået af en part, at de kinesiske eksportører omgår antidumpingtolden ved omladning via Sri Lanka. Kommissionen har på nuværende tidspunkt ikke tilstrækkelige oplysninger til at drage nogen konklusioner vedrørende situationen for denne import. Under disse omstændigheder kan det ikke udelukkes, at import angivet med oprindelse i Sri Lanka bidrager til den skade, der forvoldes EU-erhvervsgrenen.
(63)
Efter fremlæggelsen af oplysninger påstod en af de interesserede parter, at konklusionerne vedrørende en mulig omgåelse via Sri Lanka kun var en formodning, og at enhver påstand om omgåelse via Sri Lanka ikke burde tages i betragtning i de endelige konklusioner. Som svar på denne påstand bør det understreges, at det klart udtrykkes i betragtning 62, at Kommissionen ikke drog nogen konklusioner om dette spørgsmål.
6. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
6.1. Indledende bemærkninger
(64)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(65)
Som beskrevet ovenfor måtte bestemmelserne om stikprøver anvendes i betragtning af det store antal klagende EU-producenter. Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på følgende måde:
-
De makroøkonomiske elementer (produktionskapacitet, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet, vækst, dumpingmargenernes størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev analyseret for hele EU-produktionen på grundlag af de oplysninger, der blev indhentet fra de nationale sammenslutninger af EU-producenter og individuelle virksomheder. Disse faktorer blev, hvor det var muligt, krydstjekket med de generelle oplysninger fra de relevante officielle statistikker.
-
Analysen af de mikroøkonomiske elementer (lagerbeholdninger, salgspriser, likviditet, rentabilitet, investeringsafkast, evne til at rejse kapital, investeringer, og lønninger) blev gennemført for de enkelte virksomheder, dvs. de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
6.2. Makroøkonomiske indikatorer
a) Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(66)
EU-erhvervsgrenens produktion faldt en smule hvert år i den betragtede periode. Sidst i NUP faldt produktionen med 11 % i forhold til 2007 i overensstemmelse med udviklingen i forbruget. Detaljerede data er angivet i tabel 5:
Tabel 5 - Den samlede EU-produktion
2007
2008
2009
NUP
Mængde (enheder)
Produktion
13 813 966
13 541 244
12 778 305
12 267 037
Indeks (2007 = 100)
100
98
93
89
(67)
Produktionskapaciteten voksede en smule (2 %) mellem 2007 og NUP. Da produktionen faldt, udviste kapacitetsudnyttelsen et samlet fald på 13 % mellem 2007 og NUP, resulterende i en kapacitetsudnyttelse på 81 % i NUP. De nærmere tal er som følger:
Tabel 6 - Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2007
2008
2009
NUP
Mængde (enheder)
Produktionskapacitet
14 785 000
15 804 000
15 660 000
15 118 000
Indeks (2007 = 100)
100
107
106
102
Kapacitetsudnyttelse
93 %
86 %
82 %
81 %
Indeks (2007 = 100)
100
92
87
87
b) Salgsmængde
(68)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med 13 % mellem 2007 og NUP. Denne udvikling stemmer overens med den generelle tendens i retning af faldende forbrug på EU-markedet. De nærmere tal er som følger:
Tabel 7 - Salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder
2007
2008
2009
NUP
Mængde (enheder)
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
Indeks (2007 = 100)
100
97
90
87
c) Markedsandel
(69)
Markedsandelen for EU-erhvervsgrenen svingede en smule mellem 2007 og NUP. Samlet set har der været et fald på 1,3 procentpoint i den betragtede periode. De nærmere tal er som følger:
Tabel 8 - Unionens markedsandel
2007
2008
2009
NUP
Unionens markedsandel
56,0 %
55,4 %
56,4 %
54,7 %
Indeks (2007 = 100)
100
99
101
98
d) Beskæftigelse og produktivitet
(70)
Beskæftigelsen faldt med 9 % i den betragtede periode, fra 14 925 ansatte i 2007 til 13 646 i NUP.
(71)
Produktiviteten steg en smule i 2008 i forhold til 2007, men faldt derefter. Generelt er produktiviteten faldet en smule, dvs. med 3 %, i den betragtede periode. De nærmere tal er som følger:
Tabel 9 - Den samlede EU-beskæftigelse og -produktivitet
2007
2008
2009
NUP
Antal ansatte
14 925
14 197
14 147
13 646
Indeks (2007 = 100)
100
95
95
91
Produktivitet (enheder pr. år)
926
954
903
899
Indeks (2007 = 100)
100
103
98
97
e) Vækst
(72)
Det skal bemærkes, at markedsandelen for alle EU-producenter faldt en anelse, med 1,3 procentpoint, mens forbruget faldt med 11 %, hvilket klart viser, at producenterne ikke har været i stand til at vokse.
f) Dumpingmargenens størrelse
(73)
Dumpingen fra Kina fortsatte i NUP. Som anført i betragtning 34 er dumpingberegningen på grund af den lave grad af samarbejde fra de kinesiske eksportørers side baseret på de gennemsnitlige priser fra Eurostat. Som anført i betragtning 35 indeholder de gennemsnitlige priser fra Eurostat begrænsede oplysninger om varesammensætningen, som er af stor betydning for beregningen af dumpingmargenen; i betragtning af Kinas uudnyttede kapacitet kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen dog ikke anses for at være ubetydelige.
g) Genrejsning efter tidligere dumping
(74)
Det blev undersøgt, om EU-erhvervsgrenen havde genrejst sig efter virkningerne af tidligere dumping. Det blev konkluderet, at EU-erhvervsgrenens imødesete genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping ikke er sket i det forventede omfang, hvilket navnlig fremgår af den vedvarende lave rentabilitet og en faldende kapacitetsudnyttelse.
6.3. Mikroøkonomiske indikatorer
h) Lagerbeholdninger
(75)
En producent kunne som følge af sin nuværende interne struktur ikke afgive overensstemmende oplysninger om lagrene for den betragtede periode. Oplysningerne fra denne virksomhed måtte derfor udelades i forbindelse med analysen af lagerbeholdningerne for den betragtede periode.
(76)
Lagrene af cykler steg i den betragtede periode fra 880 935 stk. i 2007 til 1 091 516 stk. i NUP, svarende til en stigning på 24 %. De nærmere tal er som følger:
Tabel 10 - Lagerbeholdninger
2007
2008
2009
NUP
Mængde (enheder)
Ultimolagre
880 935
1 132 612
818 276
1 091 516
Indeks (2007 = 100)
100
129
93
124
i) Salgspriser og omkostninger
(77)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitspriser ab fabrik ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på markedet i Unionen var i den betragtede periode præget af en svagt opadgående tendens. Samlet set øgede EU-erhvervsgrenen sine priser med 9 % mellem 2007 og NUP i tråd med stigningen i produktionsomkostningerne som beskrevet i betragtning 79.
Tabel 11 - Enhedspris på EU-markedet
2007
2008
2009
NUP
Enhedspris for EU-salg (EUR pr. enhed)
163
170
176
178
Indeks (2007 = 100)
100
104
108
109
(78)
Produktionsomkostningerne blev beregnet på grundlag af det vejede gennemsnit for alle typer af samme vare, der blev fremstillet af producenterne i stikprøven.
(79)
Produktionsomkostningerne steg i løbet af perioden med 9 %. Denne stigning skyldes navnlig en ændring i varesammensætningen. De nærmere tal er som følger:
Tabel 12 - Produktionsomkostninger pr. enhed
2007
2008
2009
NUP
Produktions-omkostninger (EUR pr. enhed)
165
169
180
180
Indeks (2007 = 100)
100
102
109
109
(80)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede en af parterne, at produktionsomkostningerne steg på trods af betydelige fald i visse omkostninger til råmaterialer, dvs. stål og aluminium, hvilket tyder på, at den skade, der var lidt, var selvforskyldt. Denne påstand blev imidlertid ikke underbygget med tilstrækkelig dokumentation. Den pågældende part forelagde rent faktisk kun data, der meget overordnet viste prisudviklingen for aluminium og stål i den betragtede periode, men ikke viste, i hvilket omfang denne udvikling skal have påvirket de samlede omkostninger ved fremstilling af cykler. Desuden blev denne påstand først fremsat efter fremlæggelsen af oplysninger, dvs. i en fremskreden fase af proceduren, og den kunne derfor ikke længere efterprøves. Påstanden blev derfor afvist.
j) Rentabilitet
(81)
De af stikprøven omfattede producenters samlede rentabilitet i forbindelse med den pågældende vare i løbet af det første år af den betragtede periode var negativ (- 1,7 %). I 2008 blev EU-producenterne rentable. I 2009 og i NUP var erhvervsgrenen imidlertid igen tabsgivende.
(82)
Ovennævnte tendens viser, at erhvervsgrenen er i en vanskelig situation i forhold til den tidligere undersøgelse, hvor EU-erhvervsgrenens rentabilitet var 3,6 % i NUP.
Tabel 13 - Rentabilitet
2007
2008
2009
NUP
Rentabilitet - EU-salg
-1,7 %
0,6 %
-2,2 %
-1,1 %
Indeks (2007 = 100)
- 100
33
- 129
-68
(83)
Efter fremlæggelsen af oplysninger blev det, uden at der dog blev forelagt dokumentation herfor, hævdet, at EU-erhvervsgrenen ikke havde formået at forbedre sin effektivitet og sine resultater. I modsætning hertil har undersøgelsen vist, at EU-erhvervsgrenen har gjort en åbenlys indsats for at foretage justeringer som følge af prispresset fra dumpingimport ved at flytte produktionsanlæggene inden for Unionen og således øge omkostningseffektiviteten, jf. betragtning 85. Disse påstande er derfor blevet afvist.
k) Investeringsafkast
(84)
Investeringerne i erhvervsgrenen for den pågældende vare faldt markant i den betragtede periode, nærmere bestemt fra 21 491 000 EUR i 2007 til 11 738 000 EUR i NUP. Dette kan i vid udstrækning forklares med den økonomiske krise, som begyndte i 2008 og kulminerede i NUP, hvor det blev vanskeligere og vanskeligere at få adgang til ny kapital, og salgsprognoserne var pessimistiske.
(85)
Det skal bemærkes, at en betydelig del af investeringerne er foretaget med henblik på at øge effektiviteten i fremstillingsprocessen og holde sig opdateret med den nyeste teknologi. I denne proces er noget af produktionskapaciteten blevet flyttet fra vesteuropæiske lande til østeuropæiske lande, hvorved produktionsgrundlaget er blevet udbredt til næsten alle medlemsstater, hvilket viser EU-erhvervsgrenens levedygtighed og dens indsats for at forblive konkurrencedygtig.
Tabel 14 - Investeringer og investeringsafkast
2007
2008
2009
NUP
Investeringer (1 000 EUR)
21 491
21 743
10 701
11 738
Indeks (2007 = 100)
100
101
50
55
Investeringsafkast
-16 %
5 %
-20 %
-10 %
(86)
En af producenterne kunne på grund af virksomhedens indre struktur ikke afgive overensstemmende oplysninger om nettoproduktionen af anlægsaktiver i den betragtede periode til beregning af investeringsafkastet. Oplysningerne fra denne virksomhed måtte derfor udelades ved analysen af investeringsafkastet for den betragtede periode.
(87)
Investeringsafkastet fulgte rentabilitetsudviklingen. I 2007 måtte EU-producenterne i stikprøven notere et negativt investeringsafkast på 16 %, som steg en smule til et negativt investeringsafkast på 10 % i NUP.
l) Likviditet og evne til at rejse kapital
(88)
En producent var som følge af virksomhedens struktur ikke i stand til at give overensstemmende oplysninger om likviditet i den betragtede periode, hvilket gjorde det umuligt at anslå likviditeten for kun cykelproduktionen inden for virksomhedens samlede aktiviteter. Oplysningerne fra denne virksomhed måtte derfor udelades ved analysen af likviditeten for den betragtede periode.
(89)
Tendensen for likviditeten, som er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, forblev positiv i den undersøgte periode. Mellem 2007 og NUP faldt den dog med ca. 33 %. Nærmere bestemt er der tale om følgende tal:
Tabel 15 - Likviditet
2007
2008
2009
NUP
Likviditet (1 000 EUR)
19 981
20 767
19 261
13 350
Indeks (2007 = 100)
100
104
96
67
(90)
Producenterne i stikprøven tilvejebringer kapital internt, når de tilhører en koncern, eller ved banklån. I andre tilfælde benyttes den likviditet, som virksomhederne selv skaber, som finansieringskilde. Ingen af producenterne i stikprøven har haft større vanskeligheder ved at tilvejebringe kapital.
m) Lønninger
(91)
I den betragtede periode steg lønomkostningerne pr. ansat med 11 %. Dette afspejler et skift i produktionen til lidt mere sofistikerede varer.
Tabel 16 - Lønninger
2007
2008
2009
NUP
Lønomkostninger pr. ansat (EUR)
20 239
20 880
22 499
22 541
Indeks (2007 = 100)
100
103
111
111
(92)
Efter fremlæggelsen af oplysninger blev det påstået, at lønomkostningerne pr. ansat steg, samtidig med at efterspørgslen faldt, hvilket ville tyde på, at skaden var selvforskyldt. Som vist i ovenstående tabel steg lønomkostningerne pr. ansat rent faktisk med 11 % i den betragtede periode. Antallet af ansatte faldt dog med 9 %, jf. betragtning 70. Følgelig steg de samlede lønomkostninger kun med 2 %. Det blev derfor konstateret, at de overordnede virkninger for EU-erhvervsgrenens rentabilitet var meget små.
7. Konklusion vedrørende skade
(93)
De eksisterende antidumpingforanstaltninger har klart haft en indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation. Faktisk er det i en vis udstrækning lykkedes denne at udnytte foranstaltningerne til at opretholde en stabil markedsandel. Imidlertid faldt EU-produktionen, og fortjenstmargenen forblev utilstrækkelig. Muligheden for yderligere vækst og fortjeneste er blevet undergravet af det pres, dumpingimporten har udøvet på priser og mængder.
(94)
Som det fremgår af betragtning 53, faldt importmængden fra Kina mellem 2007 og NUP. Men det største fald i importmængden fandt sted mellem 2008 og 2009, hvor priserne på importen fra Kina steg betragteligt. Som undersøgelsen viste, og som angivet i betragtning 58 var denne prisstigning imidlertid stadig ikke tilstrækkeligt stor til at give erhvervsgrenen mulighed for at forbedre sin situation. Faktisk underbød importen fra Kina EU-erhvervsgrenens priser med 53 %.
(95)
Erhvervsgrenen er klart i en vanskelig situation, da den er tabsgivende. Næsten alle skadesindikatorer vedrørende EU-producenternes finansielle resultater - såsom rentabilitet, afkast af investeringer og likviditet - udviste forværringer i den betragtede periode. Det kan dermed ikke konkluderes, at EU-erhvervsgrenens situation er sikret. Denne situation kunne desuden være blevet yderligere forværret på grund af presset fra en import, der muligvis omgår foranstaltningerne.
(96)
Det konkluderes derfor, at EU-erhvervsgrenen som helhed fortsat befinder sig i en udsat økonomisk situation og fortsat har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3.
8. Virkningerne af dumpingimporten og andre faktorer
8.1. Virkningerne af dumpingimporten
(97)
Parallelt med det faldende forbrug i Unionen faldt den kinesiske imports markedsandel en smule, fra 4,4 % til 3,1 % (jf. betragtning 53). Baseret på en beregning, som ikke tager hensyn til antidumpingtolden, underbød den kinesiske import EU-erhvervsgrenens priser med 53 % i NUP, jf. betragtning 58. Der mindes om, at toldsatsen er på 48,5 %. Følgelig viser niveauet for underbuddet på den ene side effektiviteten af den gældende told og på den anden side behovet for at opretholde foranstaltningerne. Denne konklusion bestyrkes af den omstændighed, at det underbud, der blev konstateret, var på samme niveau som det underbud, der blev konstateret i forbindelse med den foregående fornyede undersøgelse. Den skadevoldende prismæssige virkning af dumpingimporten fra Kina på EU-erhvervsgrenen var derfor fortsat betydelig og vil som anført ovenfor i betragtning 58 sandsynligvis fortsætte.
8.2. Virkningen af den økonomiske krise
(98)
På grund af de negative økonomiske betingelser, der var gældende i NUP, faldt forbruget af cykler. Produktionen og beskæftigelsen faldt også i takt med udviklingen i forbruget. Da cykelindustrien ikke har høje faste omkostninger, havde nedgangen i produktionen ikke indflydelse på rentabiliteten i Unionens cykelindustri.
(99)
Efter fremlæggelsen af oplysninger blev det påstået, at EU-erhvervsgrenen skabte yderligere produktionskapacitet, samtidig med at EU-forbruget faldt, hvilket havde negative virkninger for EU-erhvervsgrenens situation. Dette udsagn er i modstrid med udviklingen i forbruget og kapaciteten, jf. betragtning 52 og 67. Rent faktisk faldt forbruget hovedsageligt mellem 2008 og 2009, mens produktionskapaciteten allerede var blevet forøget et år tidligere, dvs. i 2007 og 2008. Denne påstand blev derfor afvist.
8.3. Import fra andre lande
(100)
Som anført i betragtning 59 faldt mængden af import fra andre tredjelande med 6 % i overensstemmelse med udviklingen i forbruget. Markedsandelen for importen fra andre lande steg fra 40 % i 2007 til 42 % i NUP. Gennemsnitsprisen for importen fra disse lande udviste således en stigende tendens på 6 % mellem 2007 og NUP. De vigtigste lande, hvorfra den pågældende vare importeredes, var Taiwan, Thailand og Sri Lanka.
(101)
Den taiwanske imports markedsandel steg svagt i løbet af den betragtede periode (fra 14 % til 15 %). De foreliggende oplysninger viser imidlertid, at importen fra Taiwan som anført i betragtning 60 konkurrerer på redelige vilkår med EU-producerede cykler.
(102)
Markedsandelen for importen fra Thailand var konstant i den betragtede periode. Som anført i betragtning 61 fremgår det af de foreliggende oplysninger, at denne import i NUP blev solgt til en pris, der kan konkurrere med prisen på lignende cykler produceret i Unionen.
(103)
Importen med oprindelse i Sri Lanka er steget med 92 % i den betragtede periode. Dens markedsandel var i NUP på 5 %. Som forklaret i betragtning 62 er det dog blevet hævdet, at importen fra Sri Lanka omfatter cykler med oprindelse i Kina.
(104)
Det kan konkluderes, at importen fra Taiwan og Thailand, som er blandt de største eksportører af cykler til Unionen, ikke kunne have haft en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, navnlig på grund af dens prisniveau (der svarer til eller er højere end EU-erhvervsgrenens priser). Derimod kan det ikke udelukkes, at import, som er angivet med oprindelse i Sri Lanka, bidrager til den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
8.4. Omgåelse
(105)
Der er fremsat dokumenterede påstande om, at de kinesiske eksportører løbende omgår foranstaltningerne ved import gennem flere lande, og denne import forvolder skade for EU-erhvervsgrenen. I betragtning af de beviser for omgåelse, der tidligere er fundet af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (»OLAF«), navnlig vedrørende import via Filippinerne, kan det ikke udelukkes, at en sådan ulovlig adfærd stadig forekommer på markedet, og at den forvolder EU-erhvervsgrenen skade.
E. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
1. Indledende bemærkninger
(106)
Som anført i betragtning 66-91 har indførelsen af antidumpingforanstaltninger kun til en vis grad gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at overvinde følgerne af den skade, den har lidt. I den betragtede periode befandt EU-erhvervsgrenen sig tilsyneladende i en skrøbelig og sårbar situation, hvor den stadig var udsat for de skadevoldende virkninger af dumpingimporten fra Kina.
(107)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev importen fra det pågældende land vurderet for at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat skade.
2. Kinesiske eksportmængder
(108)
Som nævnt i betragtning 40 er den kinesiske cykelindustri eksportorienteret. De kinesiske cykler er til stede på de vigtigste verdensmarkeder, især i USA og Japan, hvor de har en dominerende stilling. Som nævnt i en tidligere undersøgelse (11) lykkedes det i slutningen af 1990'erne de kinesiske eksporterende producenter efter et toårigt fravær fra det amerikanske marked efter indførelsen af antidumpingtold at øge deres tilstedeværelse på dette marked betydeligt i løbet af en meget kort periode. I 2009 var eksporten af kinesiske cykler til USA i størrelsesordenen 14 055 000 enheder, ud af et samlet forbrug på 14 888 000 enheder.
(109)
Dette viser, at de kinesiske producenter er i stand til hurtigt at eksportere til og komme ind på nye markeder samt fastholde sin dominerende stilling i længere tid.
(110)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede en af parterne, at i tilfælde af udløb af foranstaltningerne ville der ikke forekomme en betydelig stigning i importen af kinesiske cykler, fordi de kinesiske eksportører har vanskeligt ved at overholde de europæiske sikkerhedsstandarder for cykler (EN 14764, EN 14765, EN 14766 og EN 14781). Denne påstand blev imidlertid ikke underbygget med nogen dokumentation. I modsætning hertil har undersøgelsen vist, at en stor del af de cykler og dele til cykler, der allerede importeres fra Kina, overholder de nødvendige sikkerhedsstandarder. Der var således ingen grund til at antage, at de kinesiske producenter ikke er i stand til at overholde de gældende sikkerhedsstandarder for cykler. Denne påstand blev derfor afvist.
3. Uudnyttet kapacitet på markedet i Kina
(111)
Som anført i betragtning 41 viste data, som blev indsamlet i forbindelse med undersøgelsen, at der er adgang til en betydelig uudnyttet kapacitet i Kina. Der blev fundet klare tegn på, at en stor del af denne uudnyttede kapacitet uden antidumpingforanstaltninger kunne blive udnyttet til at øge eksporten til Unionen. Dette bekræftes navnlig af, at der ikke er tegn på, at markeder i tredjelande eller det kinesiske hjemmemarked kan absorbere yderligere kinesisk produktion.
(112)
Efter fremlæggelsen af oplysninger blev det desuden hævdet, at stigningen i de kinesiske arbejdskraftomkostninger ville lægge en alvorlig dæmper på stigningen i den kinesiske produktionskapacitet. Det skal i den forbindelse nævnes, at de kinesiske eksporterende producenters samarbejdsvilje var meget begrænset, og at der ikke er blevet forelagt oplysninger vedrørende arbejdskraftomkostningerne og kapaciteten i Kina, jf. betragtning 26. Den pågældende part forelagde desuden ikke dokumentation til støtte for denne påstand. Derfor måtte denne påstand afvises.
4. Påstande om omgåelse
(113)
Som anført i betragtning 105 er der fremsat dokumenterede påstande om, at de kinesiske eksportører løbende omgår foranstaltningerne ved import gennem flere lande. Dette er yderligere af bekræftet af OLAF i forbindelse med sagen om Filippinerne. Denne type adfærd viser de kinesiske eksportørers store interesse for det attraktive EU-marked.
5. Konklusion
(114)
EU-erhvervsgrenen havde i mange år lidt under følgerne af dumpingimport fra Kina og befinder sig stadig i en vanskelig økonomisk situation.
(115)
Som det fremgår ovenfor, lykkedes det takket være de gældende antidumpingforanstaltninger EU-erhvervsgrenen at genrejse sig fra følgerne af den kinesiske dumpingpraksis. I NUP befandt erhvervsgrenen sig imidlertid i en vanskelig økonomisk situation. Hvis EU-erhvervsgrenen på denne baggrund udsættes for øget import fra det pågældende land til dumpingpriser, er det sandsynligt, at dens salg, markedsandel og salgspriser vil falde yderligere med deraf følgende forværring af dens finansielle situation.
(116)
Som anført i betragtning 58 blev det desuden også konstateret, at det forhold, at de kinesiske producenters salgspriser underbød EU-erhvervsgrenens priser med i gennemsnit 53 %, synes at tyde på, at de kinesiske eksporterende producenter uden foranstaltninger sandsynligvis vil eksportere den pågældende vare til EU-markedet til priser, som er betragteligt lavere end EU-erhvervsgrenens priser.
(117)
I betragtning af undersøgelsens konklusioner vedrørende den uudnyttede kapacitet i Kina, den kinesiske industris eksportorienterede karakteristik og de kinesiske eksportørers tidligere adfærd på udenlandske markeder vil enhver ophævelse af foranstaltningerne kunne tyde på, at der er sandsynlighed for fortsat skade.
(118)
Endelig støtter den i betragtning 105 og 113 nævnte omgåelse klart konklusionen vedrørende sandsynligheden for fortsat skade. Den er et klart bevis for, at EU-markedet fortsat er et attraktivt marked for de kinesiske producenter, som uden antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis vil dirigere større mængder eksport til Unionen.
F. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(119)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 er det blevet undersøgt, om det til trods for konklusionen om, at der har fundet skadevoldende dumping sted, klart kunne konkluderes, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde antidumpingforanstaltninger mod importen fra Kina.
(120)
Det bør erindres, at det i de tidligere undersøgelser blev fastslået, at det ikke var imod Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(121)
Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(122)
Unionens cykelindustri har vist, at den er levedygtig og konkurrencedygtig på redelige markedsvilkår. Undersøgelsen viste dog, at industrien stadig er svækket med et økonomisk resultat tæt på break-even. Derfor er det nødvendigt at opretholde redelige konkurrencevilkår på EU-markedet.
(123)
Da nye cykelmodeller i vidt omfang udvikles af EU-erhvervsgrenen, vil denne også fuldt ud kunne drage fordel af en sådan udvikling med hensyn til salgsmængder og priser, hvis presset fra dumpingimporten holdes under kontrol af foranstaltningerne.
(124)
Det vurderes, at en videreførelse af foranstaltningerne vil være til fordel for EU-erhvervsgrenen, som derefter burde være i stand til at opretholde og eventuelt øge salget og formodentlig salgspriserne og derved skabe den omsætning, som er nødvendig for, at virksomheden fortsat kan investere i ny teknologi.
(125)
Hvis foranstaltningerne over for importen fra Kina bortfaldt, ville der sandsynligvis forekomme yderligere forvridning af handelen, der uundgåeligt vil føre til en afbrydelse af EU-erhvervsgrenens genrejsning. I betragtning af den uudnyttede produktionskapacitet i Kina og kinesiske eksportørers tidligere adfærd på de udenlandske markeder er det klart, at det, hvis foranstaltningerne bortfalder, vil være meget svært, om ikke umuligt, for EU-erhvervsgrenen at genskabe og endog at fastholde sin position. I modsat fald vil EU-erhvervsgrenens situation sandsynligvis forværres yderligere, hvilket kan føre til en yderligere reduktion af produktionskapaciteten i EU og lukning adskillige fremstillingsvirksomheder. Det konkluderes derfor, at antidumpingforanstaltninger er i EU-erhvervsgrenens interesse.
(126)
På baggrund af konklusionerne om EU-erhvervsgrenens situation i betragtning 93-96 ovenfor og som følge af argumenterne vedrørende analysen af sandsynligheden for fortsat skade, jf. betragtning 106-117, kan det også konkluderes, at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis vil opleve en alvorlig forværring af sin økonomiske situation, hvis antidumpingforanstaltningerne får lov at udløbe.
3. Brugernes interesser
(127)
Nærværende undersøgelse støttes af Det Europæiske Cyklistforbund (ECF), som er en paraplyorganisation for de nationale cyklistforbund i Europa.
(128)
ECF fremfører, at Europa er det vigtigste marked for moderne cykelvarer med høje standarder for kvalitet og sikkerhed, og at en tilstrømning af produkter fra Kina ville mindske disse standarder. Desuden anfører ECF, at der er et enormt vækstpotentiale for cykelindustrien i Unionens økonomi, som vil blive bragt i fare, hvis antidumpingtolden ophæves.
(129)
Det skal erindres, at det i tidligere undersøgelser blev konkluderet, at indførelsen af foranstaltninger ikke ville have væsentlige følger for brugerne. Selv om der har været anvendt foranstaltninger, har importørerne og brugerne i Unionen fortsat kunne købe varen i bl.a. Kina. Det er ikke blevet fremført, at der skulle have været problemer med at finde andre kilder. Det konkluderes derfor, at en opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke vil have alvorlige følger for brugerne i Unionen.
4. Leverandørernes interesser
(130)
COLIPED (sammenslutningen af europæiske producenter af cykelreservedele og -tilbehør) gav sig til kende under undersøgelsen. COLIPED fremførte, at der i Unionen findes omkring 300 fabrikker, som leverer dele til cykelproducenter, og som beskæftiger ca. 7 300 mennesker, og at leverandørindustriens videre eksistens derfor er uløseligt forbundet med videreførelsen af cykelproduktionen i Europa. I denne forbindelse konstateredes det, at det uden foranstaltninger forventes, at der vil ske yderligere lukninger blandt cykelproducenterne i Europa, hvilket vil have negative følger for Unionens komponentindustri og bringe beskæftigelsen i leverandørindustrien i fare. Det konkluderes derfor, at en indførelse af antidumpingforanstaltninger er i leverandørernes interesse.
5. Importørernes interesser
(131)
Der er kun modtaget én besvarelse af spørgeskemaet fra ikke forretningsmæssigt forbundne importører vedrørende importen fra Kina, men denne besvarelse var ufuldstændig, da virksomheden af uangivne årsager forberedte sig på at indstille sine aktiviteter.
(132)
Det skal for det første bemærkes, at det i betragtning af den lave grad af samarbejdsvilje blandt importørerne ikke var muligt at foretage en fuldstændig vurdering af de mulige følger af at indføre eller ikke indføre foranstaltninger. Det skal også erindres, at formålet med antidumpingforanstaltninger ikke er at forhindre import, men at genskabe redelige handelsvilkår og sikre, at der ikke forekommer import til skadevoldende dumpingpriser. Da redeligt prissatte importvarer stadig vil kunne komme ind på EU-markedet, og da der også fortsat vil forekomme import fra tredjelande, er det sandsynligt, at importørernes traditionelle virksomhed ikke vil blive væsentligt berørt. Det er også klart, at EU-producenterne har tilstrækkelig kapacitet til at dække en eventuel stigning i efterspørgslen efter cykler. Som det fremgår af tabellen i betragtning 59, viser importen fra andre tredjelande desuden, at der er en betydelig produktionskapacitet for cykler i disse lande. Det er derfor meget usandsynligt, at der vil forekomme mangel på cykler.
(133)
Da redeligt prissat import stadig vil kunne komme ind på EU-markedet, er det sandsynligt, at importørernes traditionelle aktiviteter vil kunne fortsætte, selv om antidumpingforanstaltningerne over for dumpingimporten fra Kina opretholdes. Den lave samarbejdsvilje hos de ikke forretningsmæssigt forbundne importører og det forhold, at det efter indførelsen af foranstaltninger mod Kina ikke var muligt i forbindelse med undersøgelsen at indsamle dokumentation fra importører, der havde oplevet særlige vanskeligheder, understøtter yderligere denne konklusion.
6. Konklusion
(134)
En videreførelse af foranstaltningerne mod importen af cykler med oprindelse i Kina vil klart være i EU-erhvervsgrenens, forbrugernes og EU-cykeldeleleverandørernes interesse. Det vil give EU-erhvervsgrenen mulighed for at vokse og forbedre sin situation under genskabte redelige konkurrencevilkår. Endvidere vil importørerne ikke blive væsentligt påvirket, da der stadig vil være redeligt prissatte cykler på markedet. Hvis der derimod ikke indføres foranstaltninger, er det imidlertid sandsynligt, at der er cykelproducenter i EU, der må lukke, hvorved også EU's cykeldeleleverandørers eksistens er truet.
(135)
I betragtning af ovenstående konkluderes det, at der ikke er tvingende årsager til ikke at indføre antidumpingtold på importen af cykler med oprindelse i Kina.
G. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(136)
På baggrund af ovenstående bør antidumpingforanstaltningerne vedrørende cykler opretholdes. Forlængelsen af foranstaltningerne efter en udløbsundersøgelse vil i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2, normalt gælde for fem år, medmindre der med henvisning til særlige grunde eller omstændigheder skal fastsættes en kortere periode.
(137)
I denne forbindelse skal det bemærkes, at den foreliggende procedure som nævnt i betragtning 1 og 48 er kendetegnet ved særlige omstændigheder, som også bør afspejles korrekt i varigheden af antidumpingforanstaltningerne. Grundlæggende begunstiges EU-erhvervsgrenen af en atypisk række foranstaltninger bestående såvel af værditold på færdige cykler som en fritagelsesordning, som gør det muligt for erhvervsgrenen at anvende kinesiske dele til cykler uden at være omfattet af antiomgåelsestold, forudsat at bestemte betingelser er opfyldt.
(138)
Den foreliggende udløbsundersøgelse har bekræftet cykelsektorens kompleksitet og den tætte sammenkobling med sektoren for dele til cykler. Som anført i betragtning 1 har undersøgelsen vist, at Unionens cykelindustri i vid udstrækning benytter sig af fritagelsesordningen for importen af dele til cykler. Det er derfor vigtigt, at foranstaltningernes virkning regelmæssigt tages op til fornyet overvejelse. Af disse årsager blev det overvejet, om foranstaltningernes varighed skulle begrænses til tre år.
(139)
Efter fremlæggelsen af oplysninger hævdede en række EU-producenter og deres sammenslutninger, at foranstaltningernes varighed burde forlænges til fem år. Parterne hævdede navnlig, at cykelproducenterne var rede til at investere i produktionen af dele til cykler for at mindske deres afhængighed af import af kinesiske dele til cykler, men at en periode på tre år var ikke tilstrækkelig til at opnå et afkast af sådanne investeringer.
(140)
I den forbindelse er påstanden om, at en række parter har investeret eller har til hensigt at investere i sektoren for cykler eller dele til cykler ikke relevant, når behovet for og varigheden af antidumpingforanstaltninger skal vurderes inden for rammerne af en udløbsundersøgelse. En sådan vurdering kan kun baseres på, at det fastslås, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade.
(141)
Som allerede beskrevet i betragtning 137 skal der mindes om, at siden den oprindelige indførelse af foranstaltninger i 1993 og udvidelsen heraf til dele til cykler i 1997 har situationen med hensyn til cykelproduktion i Unionen ændret sig markant, da der er blevet indrømmet over 250 fritagelser. Foranstaltninger vedrørende cykler er direkte knyttet til de foranstaltninger, der er blevet udvidet til også at omfatte dele til cykler, og den fritagelsesordning, der er blevet oprettet. Den i betragtning 138 omhandlede konklusion om, at foranstaltningerne ville berettige en fornyet undersøgelse, gælder på denne baggrund fortsat. I denne forbindelse noterer Rådet sig, at Kommissionen har mulighed for på eget initiativ at indlede en interimsundersøgelse omfattende dumping, skade samt for fritagelsesordningens vedkommende de i grundforordningens artikel 11, stk. 3, omhandlede aspekter.
(142)
På denne baggrund og i lyset af den kendsgerning, at foranstaltningers varighed under alle omstændigheder ville være et aspekt, der skal kastes lys over i forbindelse med enhver undersøgelse, er det inden for rammerne af den nuværende udløbsundersøgelse for tidligt at vurdere, om der er særlige grunde eller omstændigheder til at fastsætte en varighed, der afviger fra den normale periode på fem år, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2. Det konkluderes derfor, at foranstaltningerne bør forlænges med fem år. Dette berører ikke det forhold, at de nuværende antidumpingforanstaltningers varighed kan revurderes i forbindelse med en eventuel efterfølgende fuld interimsundersøgelse, alt afhængigt af resultaterne.
H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
(143)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(144)
Det følger af ovenstående, at antidumpingtolden bør opretholdes i en periode på fem år -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af cykler uden motor (herunder trehjulede transportcykler, men ikke unicykler), i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8712 00 10 (Taric-kode 8712001090), 8712 00 30 og ex 8712 00 80 (Taric-kode 8712008090) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer, fastsættes til 48,5 %.
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Luxembourg, den 3. oktober 2011.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 990/2011
ze dne 3. října 2011
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (EHS) č. 2474/93 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 30,6 % na dovoz jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „původní opatření“). Na základě šetření obcházení podle článku 13 základního nařízení bylo toto clo nařízením Rady (ES) č. 71/97 (3) rozšířeno na dovoz některých součástí jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Mimoto bylo rozhodnuto o vytvoření „režimu osvobození od cla“ na základě čl. 13 odst. 2 základního nařízení. Podrobné údaje o tomto režimu byly uvedeny v nařízení Komise (ES) č. 88/97 (4). Aby jim bylo přiznáno osvobození od rozšířeného cla, musí výrobci jízdních kol v Unii dodržovat podmínky stanovené v čl. 13 odst. 2 základního nařízení, a sice používat při montáži méně než 60 % čínských součástí jízdních kol nebo zajistit, aby přidaná hodnota všech součástí použitých při montáži přesáhla 25 %. Doposud bylo osvobození od cla přiznáno ve více než 250 případech.
(2)
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1524/2000 (5) rozhodla, že by výše uvedená opatření měla být zachována.
(3)
Na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „předchozí šetření“) Rada nařízením (ES) č. 1095/2005 (6) rozhodla o zvýšení platného antidumpingového cla na 48,5 %.
2. Toto šetření
(4)
Dne 13. července 2010 informovala Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (7) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie o zahájení přezkumu antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR před pozbytím platnosti.
(5)
Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podalo Evropské sdružení výrobců jízdních kol (European Bicycles Manufacturers Association - EBMA, dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících významný podíl, v tomto případě více než 25 %, výroby jízdních kol v Unii.
(6)
Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.
3. Strany dotčené šetřením
(7)
Komise o zahájení šetření úředně vyrozuměla žadatele, výrobce v Unii zmíněné v žádosti, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a rovněž sdružení, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a orgány v ČLR.
(8)
Zúčastněné strany měly možnost vyjádřit svá stanoviska písemně a požádat o slyšení ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení šetření.
(9)
Svá stanoviska předložila řada výrobců v Unii zastoupených žadatelem, další spolupracující výrobci v Unii, vyvážející výrobci, dovozci a sdružení uživatelů.
(10)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4. Výběr vzorku
(11)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku.
(12)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci a zástupci jednající jejich jménem, výrobci v Unii a dovozci požádáni, aby se přihlásili a poskytli informace vymezené v oznámení o zahájení přezkumu. Komise se obrátila rovněž na známá sdružení vyvážejících výrobců a na příslušné orgány v ČLR. Tyto strany nevznesly vůči použití výběru vzorku žádné námitky.
(13)
Ve stanovených lhůtách poskytlo požadované informace celkem 7 vývozců/výrobců, přibližně 100 výrobců v Unii a 4 dovozci.
(14)
Jelikož informace pro výběr vzorku požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo pouze sedm čínských výrobců, bylo rozhodnuto, že se výběr vzorku nepoužije. Těmto sedmi společnostem byly zaslány dotazníky, odpověděly však pouze tři společnosti. Z těchto tří společností uvedly pouze dvě, že v období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období přezkumnéjo šetření“ nebo „OPŠ“) vyvážely dotčený výrobek do Unie.
(15)
Pokud jde o výrobce v Unii, byl v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení po konzultacích s příslušným sdružením a s jeho souhlasem vybrán vzorek, a to na základě největšího reprezentativního objemu prodeje a výroby v Unii. Na tomto základě bylo do vzorku vybráno osm výrobců v Unii. Komise těmto osmi vybraným společnostem zaslala dotazníky a tyto společnosti poskytly úplné odpovědi.
(16)
Vzhledem k omezenému počtu dovozců, kteří odpověděli a projevili ochotu spolupracovat (4 dovozci), bylo rozhodnuto, že pokud jde o dovozce, není výběr vzorku nutný. Komise těmto 4 dovozcům zaslala dotazníky. Odpověď na dotazník zaslal pouze jeden dovozce, tato odpověď však nebyla úplná, jelikož se dovozce nacházel v procesu ukončování své činnosti.
(17)
Komise shromáždila a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro zjištění pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy a pro určení zájmu Unie. Informace poskytnuté níže uvedenými společnostmi byly ověřeny na místě:
a)
Výrobci v Unii
-
Accell Group N.V., Heerenveen, Nizozemsko,
-
Decathlon S.A., Villeneuve d’Ascq, Francie,
-
Cycleurope Industries S.A.S., Romilly sur Seine, Francie,
-
Denver S.R.L., Dronero, Itálie,
-
Derby Cycle Werke GmbH, Cloppenburg, Německo,
-
MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke AG, Sangerhausen, Německo,
-
Sprick Rowery Sp.zo.o., Świebodzin, Polsko a Sprick Cycle GmbH, Gütersloh, Německo,
-
UAB Baltik Vairas a UAB Baltic Bicycle Trade, Šiauliai, Litva a Pantherwerke AG a Onyx Cycle GmbH, Löhne, Německo.
b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Oyama Bicycles (Taicang) Co., Čína,
-
Tianjin Golden Wheel Bicycle (Group) Co. Ltd., Čína.
(18)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období přezkumného šetření. Zkoumání trendů významných z hlediska posouzení újmy se týkalo období od ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(19)
Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, na nějž se vztahovalo nařízení (ES) č. 1524/2000, a sice jízdní a jiná kola (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek), bez motoru, v současnosti kódů KN ex 8712 00 10, 8712 00 30 a ex 8712 00 80.
(20)
Stejně jako v předchozím šetření byla jízdní kola rozdělena do těchto kategorií:
-
A) kola ATB (terénní jízdní kola, včetně horských kol, s průměrem kol 24″ nebo 26″),
-
B) kola pro trekking, městská jízdní kola, hybridní kola, kola VTC a cestovní kola s průměrem kol 26″ nebo 28″,
-
C) sportovní kola pro mládež (BMX) a dětská kola s průměrem kol 16″ nebo 20″,
-
D) ostatní jízdní kola a jiná kola (s výjimkou jednokolek).
(21)
Všechny výše vymezené typy jízdních kol mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Mimoto se na trhu Unie prodávají prostřednictvím obdobných distribučních kanálů, jako jsou specializovaní maloobchodníci, řetězce obchodů se sportovním zbožím a velké obchodní domy. Základní používání a využití jízdních kol je stejné, jízdní kola jsou do značné míry zaměnitelná, a modely různých kategorií si proto navzájem konkurují. Na tomto základě byl vyvozen závěr, že všechny kategorie představují jediný výrobek.
(22)
Šetření rovněž prokázalo, že jízdní kola vyráběná a prodávaná výrobci Unie na trhu Unie, kola vyráběná a prodávaná na trhu ve srovnatelné zemi a kola dovážená na trh Unie pocházející z ČLR mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejná základní užití.
(23)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran prohlásila, že čínská jízdní kola a jízdní kola vyráběná na trhu Unie si nekonkurují, případně si konkurují pouze ve velmi malé míře. Příslušné podání však neobsahovalo žádné údaje, které by takové tvrzení dokládaly, ani nebyly předloženy žádné podpůrné dokumenty dokazující jeho platnost. V této souvislosti je rovněž třeba poznamenat, že, jak se uvádí níže ve 26. bodě odůvodnění, míra spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi nízká a tyto subjekty taktéž poskytly pouze velmi omezené informace o výrobcích vyráběných a prodávaných čínskými výrobci na trhu Unie. Z tohoto důvodu a jelikož nebyly k dispozici žádné spolehlivější informace, bylo uvedené tvrzení odmítnuto.
(24)
Jízdní kola vyráběná a prodávaná výrobci v Unii na trhu Unie, jízdní kola vyráběná a prodávaná na trhu srovnatelné země a jízdní kola pocházející z ČLR a dovážená na trh Unie se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(25)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by platná opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvávání dumpingu nebo jeho obnovení.
(26)
Od zahájení tohoto řízení byla míra spolupráce velmi nízká. Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, na dotazník odpověděli pouze tři čínští výrobci, kteří byli původně ochotni spolupracovat. Z těchto tří společnosti uváděly vývoz dotčeného výrobku do Unie v období přezkumného šetření pouze dvě společnosti, které společně představovaly méně než 10 % celkového vývozu dotčeného výrobku do Unie.
(27)
V prostorách dvou společností s vývozem do Unie se uskutečnily inspekce na místě. U jedné z nich však nebylo možno ověřit informace uvedené v odpovědi na dotazník, jelikož společnost nebyla schopna poskytnout dokumenty, které by poskytnuté údaje doložily. Druhá společnost spolupracovala v uspokojivé míře, její vývoz do Unie v období přezkumného šetření však představoval méně než 5 % celkového vývozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie.
(28)
Na základě výše uvedených skutečností byly čínské orgány a zmíněné tři společnosti vyrozuměny o možnosti použít kvůli nízké úrovni spolupráce ze strany vyvážejících výrobců článek 18 základního nařízení a dostaly možnost se k tomu vyjádřit. Komise neobdržela v reakci na toto sdělení žádné připomínky. Níže uvedené závěry ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu proto v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházejí z dostupných údajů, konkrétně z obchodních statistik a podání zúčastněných stran, včetně žádosti.
2. Dumping čínského dovozu v období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(29)
V oznámení o zahájení přezkumu se počítalo s použitím Mexika jako srovnatelné země pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k vhodnosti této volby.
(30)
K vhodnosti volby Mexika jako srovnatelné země se vyjádřila jedna strana, která tvrdila, že ceny jízdních kol na domácím trhu v Mexiku nejsou spolehlivé a nejsou vhodné pro účely tohoto šetření. Jako alternativa byla navržena Indie. Toto tvrzení však nebylo odůvodněno, a bylo proto odmítnuto.
(31)
Mexiko bylo jako srovnatelná země použito v předchozích šetřeních a nebylo prokázáno, že existují nové či změněné okolnosti, jež by odůvodňovaly změnu. Profil mexického trhu, pokud jde o dotčený výrobek, počet příslušných hospodářských subjektů, konkurence na domácím trhu a charakteristiky výrobního procesu potvrdily, že Mexiko je i nadále vhodnou srovnatelnou zemí.
(32)
Třem mexickým společnostem byly zaslány dotazníky. Z těchto tří společností pouze jedna projevila ochotu spolupracovat a poskytla odpověď na dotazník.
2.2 Běžná hodnota
(33)
K určení průměrné běžné hodnoty byly použity prodejní ceny na domácím trhu ve srovnatelné zemi, a to s použitím průměrného směnného kurzu mezi EUR a pesem v období přezkumného šetření, aby byla získána vážená průměrná cena ze závodu v EUR.
2.3. Vývozní cena
(34)
Kvůli použití článku 18 a vzhledem k neexistenci jiných dostupných spolehlivých informací byly vývozní ceny stanoveny především na základě údajů Eurostatu a informací, které poskytl jediný čínský spolupracující vývozce.
(35)
Během předchozího šetření byl vyvozen závěr, že ceny zjištěné u Eurostatu jsou pro účely šetření neprůkazné (8). Vzhledem k nízké míře spolupráce ze strany čínských vývozců však Komise pokládala dovozní ceny pro ČLR podle Eurostatu pro účely tohoto šetření za přiměřený zdroj. Komise si však je vědoma omezení této analýzy a toho, že může sloužit pouze jako ukazatel cenových trendů.
(36)
Vývozní cena odvozená z údajů Eurostatu je cenou CIF, kterou bylo nutné upravit o průměrné náklady na námořní přepravu na jeden obchod za účelem výpočtu ceny ze závodu. Ke stanovení průměrných jednotkových nákladů na námořní přepravu byly použity informace obsažené v odpovědi od jediného spolupracujícího čínského výrobce a tyto náklady byly vypočteny na 8,30 EUR. Cena ze závodu při vývozu do Unie u jediné čínské spolupracující společnosti byla stanovena podobným způsobem. Výsledná jednotková cena byla poté použita k výpočtu vážené průměrné čínské ceny ze závodu.
2.4 Srovnání
(37)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl vážený průměr běžných hodnot v Mexiku srovnán s váženým průměrem čínských vývozních cen ze závodu. Takto byl stanoven vážený průměr dumpingových rozpětí.
2.5 Dumpingové rozpětí
(38)
Z výpočtů dumpingu vyplynulo celostátní dumpingové rozpětí ve výši více než 20 %. Tuto úroveň je však nutno pokládat za střízlivou vzhledem ke skutečnosti, že údaje Eurostatu neberou v potaz značné cenové rozdíly mezi jednotlivými typy dotčeného výrobku. V této souvislosti je třeba uvést, že podle informací uvedených v žádosti dosáhla dumpingová rozpětí úrovní převyšujících 100 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(39)
Pravděpodobný vývoj dovozu z ČLR byl analyzován z hlediska očekávaného vývoje cen i z hlediska objemu.
3.2 Volná kapacita čínských vyvážejících výrobců
(40)
Na základě informací uvedených v žádosti je čínské odvětví výroby jízdních kol co do objemu největší na světě. ČLR má výrobní kapacitu ve výši 100 až 110 milionů jízdních kol a její výroba dosahuje přibližně 80 milionů jízdních kol ročně. Čínské odvětví jízdních kol je orientované na vývoz: z celkem 80 milionů ročně vyrobených jízdních kol je 25 milionů kol určeno pro domácí trh a zbývajících 55 milionů jízdních kol, tj. 69 % celkové výroby, je určeno na vývoz.
(41)
Odhadovaná roční volná kapacita v ČLR činí přibližně 20 až 30 milionů jízdních kol, což je více než dvojnásobek stávající výroby v Unii, jak je uvedeno v 66. bodě odůvodnění. Z informací získaných v průběhu šetření kromě toho vyplývá, že by kapacitu pro výrobu jízdních kol v ČLR bylo možné snadno zvýšit, mimo jiné zaměstnáním dalších pracovníků, pokud by se zvýšila poptávka.
(42)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem proto nelze vyloučit, že by v případě neexistence antidumpingových opatření mohla být dostupná volná kapacita v ČLR využita ke zvýšení vývozu do Unie.
(43)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran namítala, že čínská výrobní kapacita uvedená v nařízení není ničím podložená a vychází z čiré spekulace. V tomto ohledu se připomíná, že míra spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla velmi nízká a že při zjištěních bylo do značné míry nutné vycházet z dostupných údajů. V tomto případě a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici jiné spolehlivější informace, jak je uvedeno výše ve 40. bodě odůvodnění, Komise použila důkazy prima facie předložené v žádosti. Šetření nepřineslo žádné informace, z nichž by se dalo usuzovat, že tyto důkazy prima facie nejsou správné. Příslušná strana taktéž nepředložila žádné informace nebo důkazy, které by ukazovaly na podstatně odlišné úrovně volné kapacity v ČLR. Uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto.
3.3 Atraktivita trhu Unie a ceny vývozu do třetích zemí
(44)
Z údajů od Eurostatu a z informací uvedených v žádosti vyplývá, že Unie představuje pro čínské vyvážející výrobce atraktivní trh.
(45)
Z informací o cenách, které poskytla jediná spolupracující čínská vyvážející společnost, vyplývá, že vážený průměr cen výrobku ze závodu při vývozu do třetích zemí je nižší než průměrné prodejní ceny ze závodu v Unii během období přezkumného šetření. S přihlédnutím k výrobní kapacitě v ČLR a k poptávce na trhu Unie je dosti pravděpodobné, že pokud by byla opatření zrušena, čínští výrobci by neprodleně zvýšili svůj vývoz jízdních kol do Unie. Stávající nadměrná kapacita mimoto čínským výrobcům umožňuje přítomnost na evropském trhu s velmi nízkými cenami.
3.4 Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu
(46)
Vzhledem ke skutečnosti, že i při zohlednění opatření, která jsou platná v současnosti, bylo na základě konzervativního srovnání s použitím údajů Eurostatu a informací, které poskytl jediný čínský spolupracující vývozce, u čínského vývozu v období přezkumného šetření zjištěno dumpingové rozpětí převyšující 20 %, je velmi pravděpodobné, že v případě neexistence opatření bude dumping přetrvávat.
(47)
Výše uvedená analýza prokázala, že čínský dovoz vstupuje na trh Unie i nadále s dumpingovými cenami. Vzhledem zejména k dostupné volné kapacitě v ČLR, kterou lze v případě potřeby snadno zvýšit, a rovněž k analýze úrovní cen v Unii a v ostatních třetích zemích lze vyvodit závěr, že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu, pokud by opatření byla zrušena.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(48)
V průběhu tohoto šetření bylo zjištěno, že jízdní kola vyrábí v Unii přibližně 100 výrobců, kteří se přihlásili během šetření, a další výrobci, z nichž většinu zastupují jejich národní sdružení. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Šetření dále ukázalo, že výrobní odvětví využívá režim osvobození od cla, který byl popsán v 1. bodě odůvodnění.
(49)
Ke stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné údaje, včetně informací uvedených v žádosti, údajů shromážděných od výrobců v Unii a národních sdružení před zahájením šetření i později, jakož i obecné výrobní statistiky.
2. Spotřeba na trhu Unie
(50)
Prodej uskutečněný výrobci v Unii byl určen na základě údajů získaných od výrobců v odpovědích na formuláře pro výběr vzorku a informací uvedených v žádosti, kterou podal žadatel. Údaje uvedené v žádosti byly získány od různých sdružení výrobců jízdních kol v Unii.
(51)
Pravděpodobná spotřeba v Unii byla stanovena na základě prodeje uskutečněného všemi výrobci v Unii na trhu Unie podle odhadu uvedeného v 68. bodě odůvodnění a dále na základě dovozu ze všech zemí podle údajů Eurostatu.
(52)
Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii snížila o 11 % z 22 912 066 kusů v roce 2007 na 20 336 813 kusů v období přezkumného šetření. Spotřeba se snížila zejména mezi rokem 2008 a 2009. Podrobné údaje o spotřebě v kusech jsou tyto:
Tabulka 1 - Spotřeba
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v kusech)
+ Celkový dovoz
10 073 428
10 017 551
8 973 969
9 202 752
+ Výroba v Unie prodaná na trhu Unie
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
= Spotřeba
22 912 066
22 458 997
20 578 041
20 336 813
Index (2007 = 100)
100
98
90
89
3. Objem dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a jeho podíl na trhu
(53)
Objem dovozu dotčeného výrobku byl zjištěn na základě statistických údajů, které poskytl Eurostat. Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR se v posuzovaném období snížil o 38 %, na 615 920 kusů v období přezkumného šetření (viz tabulka 2). Dovoz dotčeného výrobku z ČLR na počátku posuzovaného období byl o 26 % vyšší než dovoz v období přezkumného šetření při předchozím šetření (od 1. dubna 2003 do 31. března 2004: 733 901 kusů (9)). K největšímu poklesu dovozu dotčeného výrobku došlo mezi rokem 2008 a 2009, což odpovídá vývoji celkové spotřeby v Unii (viz tabulka 1 a 2).
(54)
Jelikož se dovoz z ČLR v posuzovaném období snížil více než spotřeba, klesl podíl ČLR na trhu mírně ze 4,4 % v roce 2007 na 3,1 % v období přezkumného šetření.
(55)
Vývoj dovozu a podíl jízdních kol pocházejících z ČLR na trhu v posuzovaném období je uveden v následující tabulce:
Tabulka 2 - Dovoz z ČLR
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z dotčené země (v kusech)
986 514
941 522
598 565
615 920
Index (2007 = 100)
100
95
61
62
Podíl dovozu z dotčené země na trhu
4,4 %
4,3 %
3,0 %
3,1 %
4. Ceny dotčeného dovozu
4.1 Vývoj cen
(56)
Jak je objasněno ve 35. bodě odůvodnění, Komise pokládala dovozní ceny uváděné Eurostatem pro ČLR pro účely tohoto šetření za přiměřený zdroj.
(57)
Podle údajů Eurostatu se vážený průměr cen dovozu z ČLR (níže uvedený ve formě indexu) mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o 125 %. Dovozní ceny v roce 2009 výrazně vzrostly a poté byly téměř konstantní. Podrobné údaje jsou uvedeny v následující tabulce:
Tabulka 3 - Ceny dotčeného dovozu
2007
2008
2009
OPŠ
ČLR
Index (2007 = 100)
100
128
224
225
4.2 Cenové podbízení
(58)
Při určování cenového podbízení u jízdních kol pocházejících z ČLR Komise ve své analýze vycházela z informací, které v průběhu šetření poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku, a z průměrných cen uváděných Eurostatem. Příslušnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie byly ceny účtované nezávislým zákazníkům, které byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu. Srovnání ukázalo, že po odečtení antidumpingového cla byly ceny dovozu z ČLR o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
5. Dovoz z dalších zemí
(59)
Podle údajů Eurostatu se dovoz z dalších třetích zemí snížil z 9 087 000 kusů v roce 2007 na 8 587 000 kusů v období přezkumného šetření, což představuje celkový pokles o 6 %. Dovoz odpovídal poklesu spotřeby v Unii (- 11 %), avšak pomalejším tempem. Podíl třetích zemí na trhu se v posuzovaném období zvýšil ze 40 % na 42 %. Jak je však uvedeno ve 35. a 56. bodě odůvodnění, ceny udávané Eurostatem neberou v úvahu různé sortimentní skladby dovozů pocházejících z jednotlivých zemí, a proto jsou k naznačení cenových trendů použity pouze indexy. Jelikož sortimentní skladba dovozu z dalších třetích zemí není známa, nemá smysl porovnávat níže uvedené dovozní ceny s cenami výrobního odvětví Unie. Byly však zjišťovány a získány některé doplňkové informace o dovozu z uvedených zemí, na něž připadá většina ostatního dovozu jízdních kol. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 4 - Dovoz z ostatních zemí
2007
2008
2009
OPŠ
Všechny typy
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Kusy v tis.
Podíl na trhu
Cena v EUR/ks
Tchaj-wan
3 186
14 %
3 428
15 %
2 949
14 %
2 958
15 %
Index
100
100
100
108
110
104
93
103
125
93
105
125
Thajsko
1 534
7 %
1 522
7 %
1 384
7 %
1 397
7 %
Index
100
100
100
99
101
107
90
100
127
91
103
127
Filipíny
690
3 %
437
2 %
449
2 %
476
2 %
Index
100
100
100
63
65
105
65
73
106
69
78
103
Malajsie
475
2 %
361
2 %
193
1 %
265
1 %
Index
100
100
100
76
77
106
41
45
116
56
63
99
Srí Lanka
574
3 %
749
3 %
1 017
5 %
1 101
5 %
Index
100
100
100
131
133
107
177
197
108
192
216
107
Tunisko
550
2 %
527
2 %
530
3 %
495
2 %
Index
100
100
100
96
98
105
96
107
113
90
101
113
Ostatní
2 078
9 %
2 052
9 %
1 854
9 %
1 895
9 %
Index
100
100
100
99
101
110
89
99
131
91
103
127
CELKEM
9 087
40 %
9 076
40 %
8 375
41 %
8 587
42 %
Index
100
100
100
100
102
109
92
103
125
94
106
122
1) Tchaj-wan
(60)
Dovoz z Tchaj-wanu se v posuzovaném období snížil z 3 158 600 kusů v roce 2007 na 2 958 000 kusů v období přezkumného šetření a jeho podíl na trhu v témže období mírně vzrostl ze 14 % na 15 %. Dovoz jízdních kol z Tchaj-wanu je určen pro náročnější zákazníky. V průběhu šetření bylo na základě srovnání jednotlivých modelů prokázáno, že stejně jako v předchozím období šetření se dovoz z Tchaj-wanu prodává za vyšší ceny než podobné modely vyráběné výrobním odvětvím Unie (10). V posuzovaném období mimoto vykazovala cena dovozu rostoucí tendenci a v porovnání s rokem 2007 se v období přezkumného šetření zvýšila o 25 %.
2) Thajsko
(61)
Dovoz pocházející z Thajska se v posuzovaném období snížil z 1 534 000 kusů v roce 2007 na 1 397 000 kusů v období přezkumného šetření. Pokles dovozu odpovídal vývoji, který vykazovala spotřeba, jelikož jeho podíl na trhu zůstal na 7 %. Jízdní kola dovážená z Thajska však patří do střední kategorie a šetření s použitím srovnáním podle jednotlivých modelů ukázalo, že se dovoz z Thajska prodává za vyšší cenu než podobné modely vyráběné výrobním odvětvím Unie. V posuzovaném období mimoto vykazovala cena dovozu rostoucí tendenci a v porovnání s rokem 2007 se v období přezkumného šetření zvýšila o 27 %.
3) Srí Lanka
(62)
Dovoz ze Srí Lanky se v posuzovaném období téměř zdvojnásobil z 574 000 kusů v roce 2007 na 1 101 000 kusů v období přezkumného šetření a jeho podíl na trhu dosáhl na konci posuzovaného období 5 %. Jedna strana však tvrdila, že čínští vývozci obcházejí antidumpingová cla prostřednictvím překládky na Srí Lance. V současnosti nemá Komise dostatečné informace, aby mohla vyvodit závěr ohledně vývoje tohoto dovozu. Za této situace nelze vyloučit, že dovoz udávaný jako dovoz pocházející ze Srí Lanky přispívá k újmě způsobované výrobnímu odvětví Unie.
(63)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze zúčastněných stran namítla, že závěry o možném obcházení opatření prostřednictvím překládky na Srí Lance jsou pouhou domněnkou a že žádná tvrzení týkající se obcházení přes Srí Lanku by neměla být brána v potaz při závěrečných zjištěních. Jako odpověď na toto tvrzení je třeba podtrhnout, že, jak je jasně řečeno výše v 62. bodě odůvodnění, Komise v této věci nevyvodila žádný závěr.
6. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.1 Předběžné poznámky
(64)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.
(65)
Jak bylo objasněno výše, vzhledem k vysokému počtu žádajících výrobců v Unii bylo nutné použít ustanovení o výběru vzorku. Za účelem analýzy újmy byly ukazatele újmy zjištěny takto:
-
Makroekonomické prvky (výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků minulého dumpingu) byly posouzeny na úrovni celé výroby v Unii, a to na základě informací získaných od národních sdružení výrobců v Unii a od jednotlivých společností. Tyto údaje byly, pokud to bylo možné, porovnány s celkovými informacemi získanými z příslušných oficiálních statistik.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, prodejní ceny, peněžní tok, ziskovost, návratnost investic, schopnost získávat kapitál, investice a mzdy) byla provedena na úrovni jednotlivých společností, tj. na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
6.2 Makroekonomické ukazatele
a) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(66)
Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období každý rok mírně snižovala. Do konce období přezkumného šetření výroba v porovnání s rokem 2007 klesla o 11 %, což odpovídalo vývoji spotřeby. Podrobné údaje jsou uvedeny v tabulce 5:
Tabulka 5 - Celková výroba v Unii
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
Výroba
13 813 966
13 541 244
12 778 305
12 267 037
Index (2007 = 100)
100
98
93
89
(67)
Výrobní kapacita se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírně zvýšila o 2 %. Jelikož se výroba snížila, výsledné využití kapacity vykázalo mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření celkový pokles o 13 % a v období přezkumného šetření činila míra využití kapacity 81 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 6 - Výrobní kapacita a využití kapacity
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
Výrobní kapacita
14 785 000
15 804 000
15 660 000
15 118 000
Index (2007 = 100)
100
107
106
102
Využití kapacity
93 %
86 %
82 %
81 %
Index (2007 = 100)
100
92
87
87
b) Objem prodeje
(68)
Objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie nezávislým zákazníkům se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil o 13 %. Tento vývoj odpovídá obecné tendenci poklesu spotřeby na trhu Unie. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 7 - Prodej nezávislým odběratelům
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
12 838 638
12 441 446
11 604 072
11 134 061
Index (2007 = 100)
100
97
90
87
c) Podíl na trhu
(69)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírně kolísal. Celkově došlo v posuzovaném období k poklesu o 1,3 procentního bodu. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 8 - Podíl na trhu Unie
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl na trhu Unie
56,0 %
55,4 %
56,4 %
54,7 %
Index (2007 = 100)
100
99
101
98
d) Zaměstnanost a produktivita
(70)
Zaměstnanost se v posuzovaném období snížila o 9 %, ze 14 925 zaměstnanců v roce 2007 na 13 646 v období přezkumného šetření.
(71)
V roce 2008 produktivita v porovnání s rokem 2007 mírně vzrostla, poté však klesla. Celkově se produktivita v posuzovaném období mírně snížila, a to o 3 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 9 - Celková zaměstnanost a produktivita v Unii
2007
2008
2009
RIP
Počet zaměstnanců
14 925
14 197
14 147
13 646
Index (2007 = 100)
100
95
95
91
Produktivita (v ks/rok)
926
954
903
899
Index (2007 = 100)
100
103
98
97
e) Růst
(72)
Je nutno poznamenat, že celkově se podíl výrobců v Unii na trhu mírně snížil o 1,3 procentního bodu, zatímco úroveň spotřeby klesla o 11 %, což jednoznačně ukazuje, že výrobci nemohli dosáhnout růstu.
f) Velikost dumpingového rozpětí
(73)
Dumping z ČLR v období přezkumného šetření přetrvával. Jak je vysvětleno ve 34. bodě odůvodnění, kvůli nízké spolupráci ze strany čínských vývozců vychází výpočet dumpingu z průměrných cen získaných od Eurostatu. Jak je uvedeno v 35. bodě odůvodnění, údaje o průměrných cenách uváděné Eurostatem obsahují omezené informace o sortimentní skladbě, které mají pro výpočet dumpingového rozpětí značný význam; vzhledem k volné kapacitě v ČLR však nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
g) Překonání účinků minulého dumpingu
(74)
Bylo analyzováno, zda se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Byl vyvozen závěr, že k předpokládanému překonání účinků minulého dumpingu výrobním odvětvím Unie nedošlo v očekávaném rozsahu, jak ukazuje zejména trvale nízká ziskovost a nižší míra využití kapacity.
6.3 Mikroekonomické ukazatele
h) Zásoby
(75)
Jeden výrobce nemohl kvůli své stávající vnitřní struktuře poskytnout pro posuzované období konzistentní údaje o zásobách. Údaje od této společnosti bylo proto nutné při analýze zásob v posuzovaném období vyloučit.
(76)
Zásoby jízdních kol se v posuzovaném období zvýšily z 880 935 kusů v roce 2007 na 1 091 516 kusů v období přezkumného šetření, což představuje nárůst ve výši 24 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 10 - Zásoby
2007
2008
2009
OPŠ
Objem (v ks)
Konečný stav zásob
880 935
1 132 612
818 276
1 091 516
Index (2007 = 100)
100
129
93
124
i) Prodejní ceny a náklady
(77)
Průměrná prodejní cena ze závodu účtovaná výrobním odvětvím Unie nezávislým zákazníkům v Unii v posuzovaném období mírně rostla. Celkově výrobní odvětví Unie zvýšilo mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření své ceny o 9 %, jak je objasněno v 79. bodě odůvodnění, což odpovídalo růstu výrobních nákladů.
Tabulka 11 - Jednotková cena na trhu Unie
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotková cena prodeje v Unii (v EUR/ks)
163
170
176
178
Index (2007 = 100)
100
104
108
109
(78)
Výrobní náklady byly vypočteny na základě váženého průměru všech typů obdobného výrobku vyráběného výrobci zařazenými do vzorku.
(79)
Výrobní náklady se v daném období zvýšily o 9 %. Tento nárůst je zapříčiněn především změnou sortimentní skladby. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 12 - Jednotkové výrobní náklady
2007
2008
2009
OPŠ
Jednotkové výrobní náklady (v EUR/ks)
165
169
180
180
Index (2007 = 100)
100
102
109
109
(80)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran prohlásila, že k růstu výrobních nákladů docházelo při současném významném poklesu nákladů na některé suroviny, konkrétně ocel a hliník, což by naznačovalo, že újmu, kterou utrpělo, si výrobní odvětví Unie způsobilo samo. Toto tvrzení však nebylo podloženo dostatečnými důkazy. Ve skutečnosti uvedená strana předložila pouze velmi obecné údaje o vývoji cen hliníku a oceli v posuzovaném období, avšak neuvedla, do jaké míry měl tento vývoj ovlivnit celkové náklady na výrobu jízdních kol. Tento argument byl navíc vznesen až po zpřístupnění výsledků šetření, tj. v pokročilé fázi řízení, a nebylo jej tedy již možné ověřit. Uvedené tvrzení bylo proto odmítnuto.
j) Ziskovost
(81)
Celková ziskovost výrobců zařazených do vzorku, pokud jde o dotčený výrobek, byla v prvním roce posuzovaného období záporná (- 1,7 %). V roce 2008 vykázali výrobci v Unii zisk. V roce 2009 a v období přezkumného šetření však bylo výrobní odvětví opět ztrátové.
(82)
Výše uvedený vývoj ukazuje, že situace výrobního odvětví je nestabilní v porovnání s předchozím šetřením, při němž ziskovost výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření činila 3,6 %.
Tabulka 13 - Ziskovost
2007
2008
2009
OPŠ
Ziskovost prodeje Unie
-1,7 %
0,6 %
-2,2 %
-1,1 %
Index (2007 = 100)
- 100
33
- 129
-68
(83)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo namítnuto, avšak bez poskytnutí jakýchkoli podpůrných dokumentů, které by dokazovaly správnost takového tvrzení, že výrobní odvětví Unie nedokázalo zvýšit svoji efektivnost a výkon. Šetření naopak prokázalo, že výrobní odvětví Unie vyvinulo zjevné úsilí, aby se přizpůsobilo cenovému tlaku dumpingových dovozů, a sice novým rozmístěním výroby v rámci Unie, a zvýšilo tak efektivnost nákladů, jak je uvedeno níže v 85. bodě odůvodnění. Tato tvrzení byla proto odmítnuta.
k) Návratnost investic
(84)
Investice do odvětví dotčeného výrobku se v posuzovaném období významně snížily, a to z 21 491 000 EUR v roce 2007 na 11 738 000 EUR v období přezkumného šetření. To lze do značné míry vysvětlit hospodářskou krizí, která začala v roce 2008 a vyvrcholila v období přezkumného šetření, kdy byl přístup k novému kapitálu ještě obtížnější a odhady prodeje pesimistické.
(85)
Je třeba podotknout, že se značná část investic uskutečnila s cílem zefektivnit výrobní proces a udržet krok s nejnovějšími technologiemi. Při tomto procesu byla určitá výrobní kapacita přesunuta ze západoevropských zemí do zemí ve východní Evropě, čímž se výrobní základna rozšířila téměř do všech členských států a což prokázalo životaschopnost výrobního odvětví Unie a jeho úsilí o udržení konkurenceschopnosti.
Tabulka 14 - Investice a návratnost investic
2007
2008
2009
OPŠ
Investice (v tis. EUR)
21 491
21 743
10 701
11 738
Index (2007 = 100)
100
101
50
55
Návratnost investic
-16 %
5 %
-20 %
-10 %
(86)
Jeden výrobce nebyl kvůli své vnitřní struktuře schopen poskytnout pro posuzované období konzistentní údaje o vytvořených čistých stálých aktivech za účelem výpočtu návratnosti investic. Údaje této společnosti proto musely být při analýze návratnosti investic za posuzované období vyloučeny.
(87)
Návratnost investic odpovídala vývoji ziskovosti. V roce 2007 zaznamenali výrobci v Unii zařazení do vzorku zápornou návratnost investic ve výši 16 %, která se během období přezkumného šetření mírně zvýšila na zápornou hodnotu ve výši 10 %.
l) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(88)
Jeden výrobce nebyl kvůli své struktuře schopen poskytnout pro posuzované období konzistentní údaje o peněžním toku, a nebylo tudíž možné odhadnout peněžní tok pouze pro tu část jeho celkové činnosti, která se týkala jízdních kol. Údaje této společnosti proto musely být při analýze peněžního toku za posuzované období vyloučeny.
(89)
Peněžní tok, což je schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, byl v šetřeném období kladný. Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se však snížil přibližně o 33 %. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:
Tabulka 15 - Peněžní tok
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní tok (v tis. EUR)
19 981
20 767
19 261
13 350
Index (2007 = 100)
100
104
96
67
(90)
Výrobci zařazení do vzorku získávají kapitál buď interně - pokud patří k určité skupině společností - nebo prostřednictvím bankovních úvěrů. V ostatních případech se jako zdroj financování využívá peněžní tok vytvořený příslušnou společností. Žádný z výrobců zařazených do vzorku nevykazoval žádné zvláštní problémy při získávání kapitálu.
m) Mzdy
(91)
V posuzovaném období se mzdové náklady na zaměstnance zvýšily o 11 %. To odráží přesun výroby k o něco propracovanějším výrobkům.
Tabulka 16 - Mzdy
2007
2008
2009
OPŠ
Mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)
20 239
20 880
22 499
22 541
Index (2007 = 100)
100
103
111
111
(92)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo namítnuto, že mzdové náklady na zaměstnance rostly v době, kdy poptávka klesala, což by znamenalo, že si výrobní odvětví v Unii újmu způsobilo samo. Jak ukazuje tabulka výše, mzdové náklady na zaměstnance v posuzovaném období skutečně vzrostly, a to o 11 %. Jak je však vysvětleno v 70. bodě odůvodnění, snížil se počet zaměstnanců o 9 %. Celkové mzdové náklady tudíž vzrostly pouze o 2 %. Bylo proto shledáno, že celkový dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie byl velmi malý.
7. Závěr ohledně újmy
(93)
Stávající antidumpingová opatření měla jednoznačně vliv na situaci výrobního odvětví Unie. Tomu se do jisté míry podařilo využít existenci opatření k udržení stálého podílu na trhu. Výroba v Unii se však snížila a ziskové rozpětí bylo i nadále nedostatečné. Veškeré možnosti dalšího růstu a dosažení zisku byly mařeny tlakem dumpingového dovozu, pokud jde o cenu a objem.
(94)
Jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění, objem dovozu z ČLR se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření snížil. K největšímu poklesu objemu dovozu však došlo mezi lety 2008 a 2009, kdy ceny dovozu z ČLR významně vzrostly. Jak však ukázalo šetření a jak bylo objasněno v 58. bodě odůvodnění, tento nárůst cen nebyl dostatečný, aby umožnil zlepšit situaci výrobního odvětví. Ceny dovozu z ČLR byly ve skutečnosti o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(95)
Situace výrobního odvětví Unie je jednoznačně nestabilní, jelikož výrobní odvětví je ztrátové. Téměř všechny ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobců v Unii - jako je ziskovost, návratnost investic a peněžní tok - se v posuzovaném období zhoršily. Nelze proto konstatovat, že situace výrobního odvětví Unie je stabilní. Situaci by mohl mimoto dále zhoršit tlak vyvíjený případným dovozem obcházejícím opatření.
(96)
Na základě těchto skutečností se konstatuje, že se výrobní odvětví Unie celkově i nadále nachází v nejisté hospodářské situaci a je mu nadále působena podstatná újma ve smyslu článku 3 základního nařízení.
8. Dopad dumpingového dovozu a ostatních činitelů
8.1 Dovoz dumpingového dovozu
(97)
Současně s klesající spotřebou v Unii se mírně snížil i podíl čínského dovozu na trhu ze 4,4 % na 3,1 % (viz 53. bod odůvodnění). Jak je uvedeno v 58. bodě odůvodnění, na základě výpočtu bez antidumpingového cla byly v období přezkumného šetření ceny čínského dovozu o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Připomíná se, že sazba cla činí 48,5 %. Úroveň cenového podbízení proto na jedné straně prokazuje účinnost zavedených cel a na straně druhé nutnost zachování opatření. Tento závěr podporuje i skutečnost, že zjištěné cenové podbízení bylo ve stejné výši jako při posledním přezkumném šetření. Škodlivý cenový dopad dumpingového dovozu z ČLR způsobujícího újmu na výrobní odvětví Unie je tedy i nadále značný a, jak je vysvětleno v 58. bodě odůvodnění, je pravděpodobné, že bude pokračovat.
8.2 Dopad hospodářské krize
(98)
Kvůli nepříznivým hospodářským podmínkám v období přezkumného šetření se spotřeba jízdních kol snížila. V reakci na vývoj spotřeby se snížila rovněž výroba a zaměstnanost. Jelikož odvětví jízdních kol nemá vysoké fixní náklady, neměl pokles výroby dopad na ziskovost odvětví výroby jízdních kol v Unii.
(99)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo namítnuto, že výrobní odvětví Unie vytvářelo dodatečné výrobní kapacity v době, kdy spotřeba v Unii klesala, což mělo negativní dopad na jeho situaci. Toto tvrzení neodpovídá vývoji spotřeby a kapacity, jak jsou popsány výše v 52. a 67. bodě odůvodnění. Spotřeba ve skutečnosti klesala převážně v letech 2008 a 2009, zatímco výrobní kapacita se zvýšila již o rok dříve, tedy v roce 2007 a v roce 2008. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
8.3 Dovoz z ostatních zemí
(100)
Jak je vysvětleno v 59. bodě odůvodnění, objem dovozu z dalších třetích zemí se snížil o 6 %, což odpovídá vývoji zaznamenaném u spotřeby. Podíl dovozu z ostatních třetích zemí na trhu vzrostl ze 40 % v roce 2007 na 42 % v období přezkumného šetření. Průměrná cena tohoto dovozu se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 6 %. Dotčený výrobek byl dovážen zejména z Tchaj-wanu, Thajska a ze Srí Lanky.
(101)
Podíl dovozu z Tchaj-wanu se v posuzovaném období mírně zvýšil (ze 14 % na 15 %). Z dostupných informací však vyplývá, že (jak je objasněno v 60. bodě odůvodnění) dovoz z Tchaj-wanu konkuruje jízdním kolům vyráběným v Unii za poctivých podmínek.
(102)
Podíl dovozu z Thajska zůstával v posuzovaném období beze změn. Jak je objasněno v 61. bodě odůvodnění, z dostupných informací vyplývá, že během období přezkumného šetření se tento dovoz prodával za cenu konkurující ceně podobných jízdních kol vyráběných v Unii.
(103)
Dovoz pocházející ze Srí Lanky v posuzovaném období vzrostl o 92 %. Jeho podíl na trhu v období přezkumného šetření činil 5 %. Jak je však vysvětleno v 62. bodě odůvodnění, dovoz ze Srí Lanky údajně zahrnuje jízdní kola čínského původu.
(104)
Pokud jde o největší vývozce jízdních kol do Unie, lze závěrem konstatovat, že dovoz z Tchaj-wanu a Thajska nemohl mít negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie, a to především s ohledem na cenové úrovně (podobné či dokonce vyšší než ceny výrobního odvětví Unie). Naopak nelze vyloučit, že dovoz vykázaný jako dovoz pocházející ze Srí Lanky přispívá k újmě způsobované výrobnímu odvětví Unie.
8.4 Obcházení
(105)
Uvádělo se a bylo doloženo, že čínští vývozci trvale obcházejí platná opatření prostřednictvím dovozu přes různé země a že tento dovoz způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu. S přihlédnutím k důkazům o obcházení, které v minulosti získal Evropský úřad pro boj proti podvodům („OLAF“), a to zejména co se týče dovozu přes Filipíny, nelze vyloučit, že na trhu dosud dochází k tomuto protiprávnímu jednání a že toto jednání způsobuje výrobnímu odvětví Unie újmu.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(106)
Jak je popsáno v 66. až 91. bodě odůvodnění, uložení antidumpingových opatření umožnilo výrobnímu odvětví Unie zotavit se ze způsobené újmy, avšak pouze do jisté míry. V průběhu posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie v ohrožení a jeho situace byla nejistá, neboť muselo nadále čelit přetrvávajícím škodlivým účinkům dumpingového dovozu z ČLR.
(107)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné přetrvávání újmy.
2. Objemy čínského vývozu
(108)
Jak bylo uvedeno v 40. bodě odůvodnění, je čínské odvětví jízdních kol orientováno na vývoz. Čínská jízdní kola se prodávají na největších světových trzích, zejména v USA a v Japonsku, kde mají dominantní postavení. Jak bylo uvedeno v předchozím šetření (11), koncem 90. let se čínským vyvážejícím výrobcům po dvouleté nepřítomnosti na trhu USA v důsledku uložení antidumpingových opatření podařilo během velmi krátké doby významně zvýšit přítomnost na tomto trhu. V roce 2009 činil vývoz čínských jízdních kol do USA okolo 14 055 000 kusů, a to při celkové spotřebě 14 888 000 kusů.
(109)
Tato situace ukazuje, že čínští výrobci jsou schopni rychle vyvážet a pronikat na nové trhy a udržovat si zde po dlouhou dobu dominantní postavení.
(110)
Po zpřístupnění výsledků šetření jedna ze stran prohlásila, že pokud by se opatření nechala vypršet, neznamenalo by to výrazný nárůst dovozu čínských jízdních kol, jelikož čínští vývozci mají potíže s dodržováním evropských bezpečnostních norem pro jízdní kola (EN 14764, EN 14765, EN 14766 a EN 14781). Toto tvrzení však nebylo podloženo žádnými dokumenty, které by prokazovaly jeho správnost. Naopak, šetření prokázalo, že významná část jízdních kol a jeho součástí je již dovážena z ČLR a splňuje potřebné bezpečnostní normy. Proto nebyl žádný důvod se domnívat, že by čínští výrobci nebyli schopni dodržovat platné bezpečnostní normy pro jízdní kola. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
3. Volná kapacita na trhu v ČLR
(111)
Jak bylo popsáno ve 41. bodě odůvodnění, údaje shromážděné v průběhu šetření ukázaly, že v ČLR existuje značná volná kapacita. Byly získány jednoznačné údaje vedoucí k závěru, že by při neexistenci antidumpingových opatření velká část této volné kapacity mohla být využita ke zvýšení vývozu do Unie, pokud by. Tento závěr potvrzuje zejména skutečnost, že nic nenasvědčuje tomu, že by trhy ve třetích zemích či domácí trh mohly absorbovat případnou dodatečnou výrobu z ČLR.
(112)
Po zpřístupnění výsledků šetření bylo kromě toho namítnuto, že růst nákladů práce v Číně vážně omezí růst čínské výrobní kapacity. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že, jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění, míra spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla velmi nízká a že nebyly poskytnuty údaje týkající se nákladů práce a kapacity v ČLR. Příslušná strana navíc neposkytla žádné důkazy na podporu svého tvrzení. To bylo proto nutné odmítnout.
4. Tvrzení o údajném obcházení
(113)
Jak bylo vysvětleno v 105. bodě odůvodnění, uvádělo se a bylo doloženo, že čínští vývozci trvale obcházejí opatření prostřednictvím dovozu přes různé země. V případě Filipín to potvrdil i OLAF. Toto jednání ukazuje, že čínští vývozci mají o atraktivní trh Unie velký zájem.
5. Závěr
(114)
Výrobní odvětví Unie bylo řadu let poškozováno účinky čínského dumpingového dovozu a jeho hospodářská situace je nadále nestabilní.
(115)
Jak bylo prokázáno výše, výrobní odvětví Unie se díky platným antidumpingovým opatřením dokázalo zotavit z účinků čínského dumpingu. Během období přezkumného šetření se však nacházelo v obtížné hospodářské situaci. Pokud by výrobní odvětví Unie za této situace bylo vystaveno zvýšenému objemu levného dumpingového dovozu z dotčené země, vedlo by to pravděpodobně k dalšímu zhoršení jeho prodeje, podílu na trhu, prodejních cen a rovněž k dalšímu zhoršení jeho finanční situace.
(116)
Jak je mimoto uvedeno v 58. bodě odůvodnění, bylo rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny čínských výrobců jsou v průměru o 53 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie, naznačuje, že by v případě neexistence opatření čínští vyvážející výrobci pravděpodobně vyváželi dotčený výrobek na trh Unie s cenami výrazně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.
(117)
Vzhledem ke zjištěním, k nimž se dospělo v průběhu šetření, zejména ohledně volné kapacity v ČLR, orientace čínského výrobního odvětví na vývoz a minulého chování čínských vývozců na zahraničních trzích, je pravděpodobné, že by případné zrušení opatření vedlo k přetrvávání újmy.
(118)
Jak je uvedeno ve 105. a 113. bodě odůvodnění, obcházení opatření podporuje závěr ohledně pravděpodobného přetrvávání újmy. Představuje jednoznačný důkaz, že trh v Unii je i nadále atraktivním trhem pro čínské výrobce, kteří by v případě neexistence antidumpingových opatření pravděpodobně do Unie vyváželi ve vyšších objemech.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(119)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda lze navzdory závěru ohledně dumpingu způsobujícího újmu jednoznačně dospět k závěru, že zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz z ČLR by nebylo v zájmu Unie.
(120)
Je třeba připomenout, že v předchozích šetřeních nebylo přijetí opatření pokládáno za odporující zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které mohla mít platná antidumpingová opatření na dotčené strany.
(121)
Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení dílčích dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(122)
Odvětví jízdních kol v Unii prokázalo svou životaschopnost a konkurenceschopnost při spravedlivých tržních podmínkách. Šetření však prokázalo, že situace výrobního odvětví je dosud nejistá s finančním výsledkem blížícím se hranici rentability. Na trhu Unie je proto nutno zachovat podmínky pro účinnou hospodářskou soutěž.
(123)
Vzhledem ke skutečnosti, že výrobní odvětví Unie do značné míry vyvíjí nové modely jízdních kol, tyto budou mít rovněž plně prospěch z tohoto vývoje, pokud jde o objem prodeje a ceny, bude-li prostřednictvím opatření tlak ze strany dumpingového dovozu i nadále pod kontrolou.
(124)
Usuzuje se, že zachování opatření přinese prospěch výrobnímu odvětví Unie, které by pak mohlo zachovat a případně zvýšit své objemy prodeje a pravděpodobně i prodejní ceny, a tím dosáhnout potřebné úrovně návratnosti, která mu umožní investovat do nových technologií.
(125)
Pokud by naopak opatření uložená na dovoz z ČLR pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k dalšímu narušení obchodu, jež by nevyhnutelně zastavilo proces zotavování výrobního odvětví Unie. Vzhledem k volné výrobní kapacitě v ČLR a minulému chování čínských vývozců na zahraničních trzích je zřejmé, že pokud by opatření pozbyla platnosti, bylo by pro výrobní odvětví Unie velmi těžké, ne-li nemožné, zotavit se, a dokonce i udržet si své postavení. Újma způsobovaná výrobnímu odvětví Unie by se pravděpodobně dále zhoršila, což by mohlo vést k dalšímu snižování výrobní kapacity v Unii a k uzavření řady výrobních podniků. Vyvozuje se proto závěr, že antidumpingová opatření jsou v zájmu výrobního odvětví Unie.
(126)
Vzhledem k závěrům ohledně situace výrobního odvětví Unie uvedeným v 93. až 96. bodě odůvodnění a na základě tvrzení souvisejících s analýzou pravděpodobného přetrvávání újmy, jak bylo objasněno v 106. až 117. bodě odůvodnění, lze mít rovněž za to, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, finanční situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila.
3. Zájem uživatelů
(127)
Toto šetření podpořila Evropská federace cyklistů (ECF), zastřešující organizace národních cyklistických sdružení v Evropě.
(128)
Federace ECF tvrdí, že Evropa je nejvýznamnějším trhem s moderními výrobky určenými pro cyklistiku s vysokými normami jakosti a bezpečnosti a že příliv výrobků z ČLR by tyto normy snížil. ECF mimoto uvedla, že hospodářství Unie má obrovský potenciál růstu odvětví jízdních kol, který by byl ohrožen, pokud by antidumpingová cla pozbyla platnosti.
(129)
Připomíná se, že v předchozích šetřeních bylo zjištěno, že dopad uložení opatření na uživatele nebude významný. Navzdory existenci opatření byli dovozci/uživatelé v Unii i nadále schopni pořizovat své dodávky mimo jiné v ČLR. Nebyly předloženy žádné údaje, zda se při hledání jiných zdrojů vyskytly problémy. Vyvozuje se proto závěr, že zachování antidumpingových opatření nebude mít pravděpodobně na uživatele v Unii vážný dopad.
4. Zájem dodavatelů
(130)
Během šetření se přihlásila evropská asociace výrobců součástí a příslušenství pro jízdní kola (COLIPED). Asociace COLIPED tvrdila, že v Unii je přibližně 300 výrobních závodů, které dodávají díly výrobcům jízdních kol a které zaměstnávají přibližně 7 300 osob, a že další existence dodavatelského odvětví proto nevyhnutně závisí na zachování výroby jízdních kol v Evropě. V tomto ohledu bylo zjištěno, že pokud by opatření neexistovala, je nutno očekávat, že dojde k dalšímu ukončování výroby jízdních kol v Evropě, což by mělo nepříznivé dopady na odvětví součástí v Unii a ohrozilo by to zaměstnanost v dodavatelském odvětví. Vyvozuje se proto závěr, že uložení antidumpingových opatření je v zájmu dodavatelů.
5. Zájem dovozců
(131)
Od dovozců, kteří nejsou ve spojení, byla ohledně dovozu z ČLR obdržena pouze jedna odpověď na dotazník, tento dotazník však byl neúplný, jelikož se společnost chystala ukončit svou výrobu z důvodů, které nezveřejnila.
(132)
Především je nutno uvést, že vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany dovozců nebylo možno provést náležité úplné posouzení případných účinků uložení či neuložení opatření. Rovněž je třeba připomenout, že účelem antidumpingových opatření není bránit dovozu, nýbrž obnovit spravedlivý obchod a zajistit, aby se dovoz neuskutečňoval za dumpingové ceny způsobující újmu. Jelikož na trh Unie bude moci i nadále vstupovat dovoz za přiměřené ceny a bude pokračovat rovněž dovoz z ostatních třetích zemí, je pravděpodobné, že tradiční podnikání dovozců nebude významně dotčeno. Je rovněž zřejmé, že výrobci v Unii mají dostatečnou kapacitu na pokrytí případné zvýšené poptávky po jízdních kolech. Jak je mimoto patrné z tabulky uvedené v 59. bodě odůvodnění, dovoz z ostatních třetích zemí naznačuje, že v těchto zemích existuje značná kapacita pro výrobu jízdních kol. Je proto nanejvýš nepravděpodobné, že by mohlo dojít k tomu, že na trhu bude nedostatek jízdních kol.
(133)
Jelikož na trh Unie bude moci i nadále vstupovat dovoz za přiměřené ceny, je pravděpodobné, že tradiční podnikání dovozců bude pokračovat i v případě, budou-li antidumpingová opatření uložená na dumpingový dovoz z ČLR zachována. Tento závěr dále podporuje nízká úroveň spolupráce ze strany dovozců, kteří nejsou ve spojení, a skutečnost, že po uložení opatření na dovoz z ČLR nebylo možno při šetření shromáždit důkazy o tom, že se dovozci setkávají s obzvláštními potížemi.
6. Závěr
(134)
Zachování opatření uložených na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR by jednoznačně bylo v zájmu výrobního odvětví Unie, spotřebitelů a dodavatelů součástí jízdních kol v Unii. Umožnilo by výrobnímu odvětví Unie růst a zlepšit finanční situaci v obnovených podmínkách spravedlivé hospodářské soutěže. Významně dotčeni nebudou ani dovozci, jelikož na trhu budou i nadále dostupná jízdní kola za přiměřené ceny. Pokud by naopak opatření uložena nebyla, výrobci jízdních kol v Unii by pravděpodobně ukončili svou činnost, což by ohrozilo rovněž existenci dodavatelů součástí jízdních kol v Unii.
(135)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro neuložení antidumpingových cel na dovoz jízdních kol pocházejících z ČLR.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(136)
Na základě výše uvedených skutečností by antidumpingová opatření uložená na dovoz jízdních kol měla být zachována. Podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení opatření platí prodloužení platnosti opatření na základě přezkumu před pozbytím platnosti obvykle po dobu pěti let, neexistují-li konkrétní důvody či okolnosti, které by si žádaly kratší období.
(137)
V této souvislosti je nutno uvést, že se stávající šetření vyznačuje zvláštními okolnostmi (jak je uvedeno v 1. a 48. bodě odůvodnění), jež by se měly náležitě odrazit rovněž na době platnosti antidumpingových opatření. Výrobní odvětví Unie má v podstatě prospěch z netypického souboru opatření, která jsou kombinací valorických cel uložených na hotová jízdní kola a režimu osvobození od cla, který tomuto výrobnímu odvětví umožňuje používat čínské součásti jízdních kol osvobozené od cel uložených proti obcházení, jsou-li splněny zvláštní podmínky.
(138)
Tento přezkum před pozbytím platnosti potvrdil složitost odvětví jízdních kol a jeho úzké propojení s odvětvím součástí jízdních kol. Přezkum prokázal, že odvětví jízdních kol v Unii využívá při dovozu součástí jízdních kol do značné míry režim osvobození od cla, jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění. Je proto důležité fungování opatření pravidelně přezkoumávat. Na základě těchto skutečností se zvažovalo, zda by opatření měla být omezena na tři roky.
(139)
Po zpřístupnění výsledků šetření řada výrobců v Unii a jejich sdružení namítala, že by opatření měla být prodloužena na 5 let. Tyto strany zejména uváděly, že výrobci jízdních kol jsou připraveni investovat do výroby součástí jízdních kol, aby omezili svoji závislost na dovozu čínských součástí, ale že 3 roky nestačí k návratnosti takových investic.
(140)
Argument, že některé strany investovaly nebo hodlají investovat do výroby jízdních kol nebo jejich součástí, není relevantní z hlediska posuzování potřeby a délky trvání antidumpingových opatření v kontextu přezkumu před pozbytím platnosti. Délka trvání antidumpingových opatření může vycházet pouze ze zjištění, že pokud by jejich platnost vypršela, vedlo by to pravděpodobně k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy.
(141)
Jak bylo vysvětleno již ve 137. bodě odůvodnění výše, je třeba připomenout, že od původního uložení opatření v roce 1993 a jejich rozšíření na součásti jízdních kol v roce 1997 se stav výroby jízdních kol v Unii významně změnil, když bylo uděleno více než 250 výjimek. Opatření týkající se jízdních kol jsou kromě toho úzce spojena s opatřeními rozšířenými na součásti jízdních kol a se systémem udělování výjimek. Vzhledem k těmto skutečnostem je závěr, že opatření vyžadují přezkoumávání, jak je konstatováno výše ve 138. bodě odůvodnění, stále platný. V tomto ohledu Rada poznamenává, že Komise má podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení možnost zahájit ex officio prozatímní přezkum vztahující se na dumping, újmu i aspekty systému výjimek.
(142)
Z výše uvedených důvodů a vzhledem ke skutečnosti, že doba platnosti opatření bude v každém případě posuzována při jakémkoliv jejich případném přezkumu, je předčasné posuzovat v rámci současného šetření před pozbytím platnosti, zda existují zvláštní důvody nebo okolnosti, které by vyžadovaly jinou dobu platnosti, než je normální doba platnosti pěti let, jak je uvedeno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Má se tudíž za to, že by opatření měla být prodloužena na dobu pěti let. Tím není dotčena skutečnost, že doba trvání stávajících antidumpingových opatření může být revidována při případném úplném prozatímním přezkumu, v závislosti na jeho zjištěních.
H. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(143)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě zohledněny.
(144)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by antidumpingová cla měla být zachována po dobu pěti let,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu jízdních a jiných kol (včetně dodávkových tříkolek, avšak s výjimkou jednokolek) bez motoru, v současnosti kódů KN ex 8712 00 10 (kód TARIC 8712001090), 8712 00 30 a ex 8712 00 80 (kód TARIC 8712008090), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, činí 48,5 % pro výrobky popsané v odstavci 1.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 3. října 2011.