KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE
af 29. juli 2011
om indrømmelse af en undtagelse, Belgien har anmodet om for regionen Flandern, i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget
(meddelt under nummer K(2011) 4503)
(Kun den nederlandske udgave er autentisk)
(2011/489/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (1), særlig bilag III, punkt 2, tredje afsnit, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Hvis den mængde gødning, som en medlemsstat har til hensigt at tilføre pr. hektar om året, adskiller sig fra de mængder, der er anført i punkt 2, andet afsnit, første punktum og litra a), i bilag III til direktiv 91/676/EØF, skal den pågældende mængde fastsættes således, at den ikke hindrer opfyldelsen af de formål, der er angivet i samme direktivs artikel 1, og der skal ligge objektive kriterier til grund herfor, f.eks. - som i det foreliggende tilfælde - lang vækstsæson og afgrøder, der optager meget kvælstof.
(2)
Den 21. december 2007 vedtog Kommissionen beslutning 2008/64/EF om indrømmelse af en undtagelse, Belgien har anmodet om for regionen Flandern, i henhold til Rådets direktiv 91/676/EØF om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (2), hvorved Kongeriget Belgien kan tillade, at der i regionen Flandern på visse betingelser tilføres op til 250 kg kvælstof pr. hektar pr. år fra husdyrgødning på marker med græsarealer og majsmarker, der er udlagt med græs, og op til 200 kg kvælstof pr. hektar årligt fra husdyrgødning på marker med vinterhvede efterfulgt af en efterafgrøde og på marker med roer.
(3)
Den ved beslutning 2008/64/EF indrømmede undtagelse vedrørte ca. 3 300 landbrugere og 83 500 ha jord og udløb den 31. december 2010.
(4)
Den 15. marts 2011 anmodede Belgien Kommissionen om en fornyelse af undtagelsen i henhold til punkt 2, tredje afsnit, i bilag III til direktiv 91/676/EØF for regionen Flandern.
(5)
Anmodningen vedrører Belgiens hensigt om at tillade, at der i Flandern på særlige bedrifter tilføres op til 250 kg kvælstof pr. hektar årligt fra husdyrgødning fra græssende husdyr og behandlet svinegødning på marker med græs, majsmarker udlagt med græs og marker med slået græs eller slået rug efterfulgt af majs og op til 200 kg kvælstof pr. hektar årligt fra husdyrgødning og behandlet svinegødning på marker med vinterhvede eller triticale efterfulgt af efterafgrøder og på marker med roer.
(6)
Flandern har fastsat klare vandkvalitetsmål, som skal nås inden for de kommende to handlingsprogramperioder. For overfladevand vil kvalitetsstandarden på 50 mg nitrat pr. liter være nået i 84 % af overvågningspunkterne i netværket til overvågning af landbruget i 2014 og i 95 % af disse punkter i 2018. For højtliggende grundvand, hvor genetableringen foregår langsommere, vil den gennemsnitlige nitratkoncentration være faldet med 10 % i 2014 og med 20 % i 2018 set i forhold til gennemsnitsniveauet for 2010, der var på 40 mg nitrat pr. liter. Der bliver især fokuseret på de hydrogeologiske homogene zoner, hvor nitratkoncentrationerne i højtliggende grundvand i gennemsnit er højere end 50 mg nitrat pr. liter, og hvor gennemsnitskoncentrationen skal falde med 5 mg nitrat pr. liter i løbet af hver handlingsprogramperiode.
(7)
For at nå disse mål har Flandern indført et skrappere handlingsprogram for perioden 2011-2014. Strategien vil blive taget op til genovervejelse inden 2014, og på baggrund heraf vil der eventuelt blive truffet skrappere foranstaltninger i handlingsprogrammet for perioden 2015-2018 for at sikre, at de fastsatte vandkvalitetsmål bliver nået.
(8)
Lovgivningen til gennemførelse af direktiv 91/676/EØF i regionen Flandern, »Dekret om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget« af 22. december 2006 (i det følgende gødningsdekretet), er blevet ændret (3) i overensstemmelse med handlingsprogrammet for perioden 2011-2014 den 6. maj 2011 og gælder sammen med gennemførelsesafgørelsen.
(9)
Gødningsdekretet gælder for hele regionen Flandern.
(10)
Gødningsdekretet indeholder øvre grænser for tilførsel af både kvælstof og fosfor.
(11)
Det fremgår af den dokumentation, der er forelagt i anmodningen, at den foreslåede mængde på henholdsvis 250 og 200 kg kvælstof pr. hektar pr. år fra husdyrgødning er begrundet ud fra objektive kriterier som f.eks. lange vækstsæsoner og afgrøder, der optager meget kvælstof.
(12)
Efter at have undersøgt anmodningen finder Kommissionen, at de foreslåede mængder på henholdsvis 250 og 200 kg kvælstof pr. hektar pr. år fra husdyrgødning fra græssende husdyr og behandlet svinegødning ikke vil være til hinder for, at målene i direktiv 91/676/EØF kan nås, forudsat at visse strengere betingelser, som gælder ud over de skrappere foranstaltninger, der træffes i handlingsprogrammet for 2011-2014, bliver opfyldt.
(13)
For at undgå, at anvendelsen af den anmodede undtagelse fører til øget husdyrhold, bør de kompetente myndigheder sikre begrænsning af det antal husdyr, der må holdes på hver bedrift (rettigheder for næringsstofudledning) i regionen Flandern i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat i gødningsdekretet.
(14)
Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Nitratkomitéen, der er nedsat ved artikel 9 i direktiv 91/676/EØF -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Den undtagelse, som Kongeriget Belgien ved brev af 15 marts 2011 har anmodet om på vegne af regionen Flandern, med henblik på at tillade en højere mængde husdyrgødning end den, der er anført i punkt 2, andet afsnit, første punktum og litra a), i bilag III til direktiv 91/676/EØF, indrømmes på de betingelser, der er fastlagt i denne afgørelse.
Artikel 2
Definitioner
I denne afgørelse forstås ved:
a) »bedrift«: landbrugsbedrifter med eller uden husdyr
b) »mark«: individuelle marker eller klynge af marker, der er homogene hvad angår afgrøder, jordtype og gødningspraksis
c) »græsareal«: permanente eller midlertidige græsarealer (generelt betyder midlertidig mindre end fire år)
d) »afgrøder, der optager meget kvælstof og har lang vækstsæson«: græs; majs udlagt med græs, før eller efter høst, hvor græsset slås og fjernes fra marken og derved fungerer som efterafgrøde; slået græs eller slået rug efterfulgt af majs; vinterhvede eller tricitale efterfulgt af en efterafgrøde; sukker- eller foderroer
e) »græssende husdyr«: kvæg (undtagen fedekalve), får, geder og heste
f) »gødningsbehandling«: den behandling, hvor svinegødning deles i to fraktioner, en fast og en flydende, og som foretages for at forbedre tilførslen til jorden og udnyttelsen af kvælstof og fosfor
g) »behandlet gødning«: den flydende fraktion fra gødningsbehandling
h) »gylle med lavt kvælstof- og fosforindhold«: behandlet gødning med et maksimalt indhold af kvælstof på 1 kg pr. ton gylle og et maksimalt indhold af fosfor på 1 kg pr. ton gylle
i) »jordbundsprofil«: jordlaget ned til en dybde af 0,90 m, undtagen hvis det højest liggende grundvand gennemsnitligt ligger højere; i så fald består jordbundsprofilen af jordlaget ned til gennemsnittet af det højest liggende grundvand.
Artikel 3
Anvendelsesområde
Denne afgørelse gælder på individuel basis for de af en bedrifts marker, hvor der er afgrøder, der optager meget kvælstof og har lang vækstsæson, og på de betingelser, der er fastlagt i artikel 4-7.
Artikel 4
Årlig ansøgning og forpligtelse
1. Landbrugere, som ønsker en undtagelse i medfør af denne afgørelse, skal indgive en ansøgning til de kompetente myndigheder hvert år senest den 15. februar. For 2011 skal den årlige ansøgning indgives af landbrugere senest den 15. juli.
2. Sammen med den årlige ansøgning, der er omhandlet i stk. 1, forpligter de sig skriftligt til at opfylde betingelserne i artikel 5, 6 og 7.
Artikel 5
Gødningsbehandling
1. Den faste fraktion fra gødningsbehandlingen skal leveres til autoriserede genvindingscentre, således at lugte og andre udledninger mindskes, de landbrugsmæssige og hygiejniske egenskaber forbedres, håndteringen lettes, og udnyttelsen af kvælstof og fosfat forbedres. Det genanvendte produkt må ikke bruges på landbrugsarealer i regionen Flandern, undtagen i parker, grønne områder og private haver.
2. Landbrugere, der er omfattet af undtagelsen, og som udfører gødningsbehandling, skal hvert år sende oplysninger til de kompetente myndigheder om den mængde gødning, der er sendt til behandling, mængden af den faste fraktion og den behandlede gødning og deres bestemmelsessted samt indholdet af kvælstof og fosfor.
3. De kompetente myndigheder fastsætter og opdaterer regelmæssigt de vedtagne metodologier til vurdering af sammensætningen af behandlet gødning, variationer i sammensætningen og behandlingseffektiviteten for hver af de bedrifter, der er omfattet af en individuel undtagelse.
4. Ammoniak og andre udledninger fra gødningsbehandling opsamles og behandles på en sådan måde, at miljøpåvirkning og gener mindskes for de anlæg, hvor der opstår højere udledninger end referencesituationen (opbevaring og udbringning af rå husdyrgødning). I den forbindelse opstilles der en oversigt over anlæg, hvor der kræves behandling af udledningen, og den opdateres regelmæssigt.
Artikel 6
Tilførsel af husdyrgødning og andre gødningsstoffer
1. Med forbehold af betingelserne i stk. 2-11 må mængden af husdyrgødning fra græssende husdyr, behandlet gødning og gylle med lavt kvælstof- og fosfatindhold, som hvert år tilføres marker, der er omfattet af en undtagelse, herunder gødning fra dyrene selv, ikke overstige 250 kg kvælstof pr. hektar pr. år på marker dyrket med følgende:
a)
græs og majs udlagt med græs
b)
slået græs efterfulgt af majs
c)
slået rug efterfulgt af majs
og 200 kg kvælstof pr. hektar pr. år på marker dyrket med:
d)
vinterhvede efterfulgt af en efterafgrøde
e)
tricitale efterfulgt af en efterafgrøde
f)
sukker- eller foderroer.
2. Behandlet gødning, der ikke er gylle med lavt kvælstof- og fosfatindhold, må kun tilføres marker, der er omfattet af en undtagelse, hvis den har et kvælstof/fosfatforhold (N/P2O5) på mindst 3,3.
3. Tilførslen af gylle med lavt kvælstof- og fosfatindhold er begrænset til højst 15 ton pr. hektar.
4. Den samlede kvælstof- og fosfattilførsel skal være forenelig med den pågældende afgrødes næringsstofbehov, og der skal tages hensyn til næringsstoftilførslen fra jorden og den øgede tilgængelighed af gødningskvælstof som følge af behandling. For alle afgrøder må den ikke under nogen omstændigheder overstige de maksimale tilførselsnormer for fosfat og kvælstof, hverken udtrykt i samlet kvælstof eller effektivt kvælstof, som fastsat i handlingsprogrammet.
5. Der må ikke benyttes fosfat fra kunstgødning på marker omfattet af en undtagelse.
6. Der udarbejdes for hver bedrift en gødningsplan for hele dens areal, som beskriver sædskifteplanerne og den påtænkte tilførsel af husdyrgødning og kvælstof- og fosfatgødning. Planen skal foreligge på bedriften hvert år senest den 15. februar.
Gødningsplanen skal omfatte følgende:
a)
antallet af husdyr, en beskrivelse af opstaldnings- og opbevaringssystemer, herunder opbevaringskapaciteten for gødning (volumen)
b)
en beregning af det kvælstof og fosfor i gødning, der produceres på bedriften
c)
beskrivelse af gødningsbehandlingen og forventede kendetegn for den behandlede gødning
d)
mængde og type af husdyrgødning, som leveres uden for eller modtages på bedriften og deres kendetegn
e)
sædskifteplan og arealstørrelse for marker med afgrøder med stort kvælstofbehov og lang vækstsæson og marker med andre afgrøder
f)
afgrødernes forventede kvælstof- og fosforbehov på hver mark
g)
en beregning af det kvælstof og fosfor, der tilføres med gødning for hver mark
h)
en beregning af det kvælstof og fosfor, der tilføres med kunstgødning eller andre gødningsstoffer for hver mark.
Planerne revideres senest syv dage efter enhver ændring i landbrugsdriften for at sikre overensstemmelse mellem planerne og den faktiske landbrugsdrift.
7. Hver bedrift fører gødningsregnskaber; de skal omfatte tilførte mængder og tidspunkt for tilførsel af gødning og kvælstofgødninger.
8. Der skal foreligge resultater af kvælstof- og fosforanalyse af jorden for hver bedrift, der omfattes af en undtagelse. Der foretages prøveudtagning og analyse senest den 1. juni og mindst en gang hvert fjerde år for fosfor og for kvælstof for hvert af bedriftens homogene områder af hensyn til sædskifte og jordegenskaber. Der foretages mindst én analyse for hver fem hektar landbrugsjord.
9. Der foretages måling af nitratkoncentrationen i jordbundsprofilen hvert efterår og senest den 15. november på mindst 6 % af alle marker, der er omfattet af en undtagelse, og 1 % af de øvrige marker, som benyttes af bedrifter, der er omfattet af en undtagelse, på en sådan måde, at mindst 85 % af disse bedrifter er involveret. For hver 2 hektar landbrugsjord kræves der mindst tre prøver, der repræsenterer tre forskellige jordlag inden for jordbundsprofilen.
10. Gødning, behandlet gødning eller gylle med lavt kvælstof- og fosfatindhold med et samlet kvælstofindhold, som er højere end 0,60 kg kvælstof pr. ton, kunstgødning og andre gødningsstoffer må ikke spredes ud på marker, der er omfattet af en undtagelse mellem den 1. september og den 15. februar det følgende år.
11. Mindst to tredjedele af kvælstofmængden fra gødning, med undtagelse af kvælstof fra gødning fra græssende husdyr, skal tilføres før den 31. maj hvert år.
Artikel 7
Arealforvaltning
Landbrugere, der er omfattet af en individuel undtagelse, iværksætter følgende foranstaltninger:
a)
græsarealer pløjes om foråret for alle jordbundstyper undtagen lerjord
b)
græsarealer på lerjord pløjes inden 15. september
c)
på græsarealer på marker omfattet af en undtagelse forekommer hverken såede bælgplanter eller andre kvælstoffikserende planter
d)
en afgrøde med stort kvælstofbehov sås senest to uger efter nedpløjning af græs, og der tilføres ikke gødningsstoffer det år, hvor permanente græsarealer pløjes
e)
efterafgrøder sås senest to uger efter høst af vinterhvede eller tricitale og senest den 10. september
f)
efterafgrøder må ikke pløjes ned før den 15. februar for at sikre permanent plantedække af dyrkningsarealet for at genvinde efterårstab af nitrater i jordlagene og begrænse vintertab.
Artikel 8
Andre foranstaltninger
De kompetente myndigheder sikrer, at undtagelser, der bliver givet for tilførslen af behandlet gødning, er forenelige med de autoriserede anlægs kapacitet til gødningsbehandling og behandlingen af den faste fraktion.
Artikel 9
Foranstaltninger vedrørende produktion og transport af gødning
1. De kompetente myndigheder sikrer, at antallet af husdyr, der må holdes i hver bedrift (rettigheder for næringsstofudledning) i regionen Flandern, begrænses til, hvad der er fastsat i bestemmelserne i gødningsdekretet.
2. De kompetente myndigheder sikrer, at transport af gødning med autoriserede transportører registreres ved hjælp af geografiske positionsbestemmelsessystemer for al transport fra den 1. januar 2012. Indtil den dato sikrer de kompetente myndigheder, at gødningstransporten med autoriserede transportører, der er inddelt i kategorierne A 5o, A 7o, B og C i overensstemmelse med artikel 4 og 5 i det flamske ministerielle dekret af 19. juli 2007 (4), registreres ved hjælp af geografiske positionsbestemmelsessystemer.
3. De kompetente myndigheder sikrer, at gødningssammensætningen, hvad angår kvælstof- og fosforkoncentrationer, kontrolleres før hver transport. Gødningsprøver analyseres af godkendte laboratorier, og analysens resultater sendes til de kompetente myndigheder og til den landbruger, der skal modtage gødningen.
4. De kompetente myndigheder sikrer, at transporten ledsages af et dokument med angivelse af den transporterede mængde gødning og dens kvælstof- og fosforindhold.
Artikel 10
Overvågning
1. Den kompetente myndighed sørger for, at der udarbejdes kort, som opdateres hvert år, og som viser andelen af bedrifter, antallet af marker, andelen af husdyr, andelen af landbrugsarealer og den lokale arealanvendelse, der er omfattet af en individuel undtagelse, for hver kommune. Oplysninger om sædskifte og landbrugsmetoder omfattet af en undtagelse indsamles og opdateres hvert år.
2. Det netværk for prøveudtagning af overfladevand og højtliggende grundvand, som er etableret i medfør af beslutning 2008/64/EF, opretholdes til at vurdere undtagelsens virkninger for vandkvaliteten. Antallet af oprindelige overvågningssteder må ikke reduceres, og stedernes beliggenhed må ikke ændres i denne afgørelses anvendelsesperiode.
3. Der foretages en skærpet overvågning i afvandingsområder med landbrug på sandjord.
4. De overvågningssteder på mindst 150 bedrifter, som er etableret i medfør af beslutning 2008/64/EF, opretholdes til at tilvejebringe oplysninger om kvælstof- og fosforkoncentrationen i jordvand, om uorganisk kvælstof i jordbundsprofilen og de dertil hørende kvælstof- og fosfortab gennem rodzonen til grundvandet og om kvælstof- og fosfortab ved afstrømning på og under overfladen, både på steder med en undtagelse og på steder uden en undtagelse. Overvågningsstederne skal dække de vigtigste jordtyper (lerjord, lerblandet, sandet og løs jord), gødningspraksis og afgrøder. Sammensætningen af overvågningsnettet ændres ikke i den periode, hvor denne afgørelse finder anvendelse.
Artikel 11
Verifikation
1. De kompetente myndigheder sikrer, at alle ansøgninger om undtagelse underlægges administrativ kontrol. Hvis kontrollen viser, at betingelserne i artikel 5, 6 og 7 ikke er opfyldt, underrettes ansøgeren herom. I så fald anses ansøgningen for at være afvist.
2. Der etableres et markinspektionsprogram ud fra risikoanalyser, resultaterne af tidligere års kontrolbesøg og resultaterne af almene stikprøvekontroller i medfør af lovgivning til gennemførelse af direktiv 91/676/EØF. Markinspektionerne skal omfatte mindst 5 % af de bedrifter, der er omfattet af en individuel undtagelse, idet overholdelsen af bestemmelserne i denne afgørelses artikel 5, 6 og 7 kontrolleres. Hvis verifikationen peger på manglende overensstemmelse, underrettes landbrugeren herom. I så fald anses en anmodning om undtagelse i det kommende år for at være afvist.
3. Resultaterne af de målinger, der henvises til i artikel 6, stk. 8, kontrolleres. Hvis verifikationen peger på manglende overensstemmelse, herunder at basistærskelen som defineret i gødningsdekretet er overskredet, underrettes landbrugeren herom, og en ansøgning om undtagelse for det følgende år for marken eller markerne vil blive afvist.
4. De kompetente myndigheder sikrer kontrol på stedet af mindst 1 % af gødningstransporterne på baggrund af en risikovurdering og resultaterne af den administrative kontrol i stk. 1. Kontrollen omfatter verifikation af, at forpligtelserne til at opnå godkendelsen er opfyldt, kontrol af ledsagedokumenter, verifikation af gødningens oprindelse og bestemmelsessted og udtagning af en prøve af den transporterede gødning. Der kan foretages prøveudtagning af gødningen under lastning, hvis der er installeret passende automatiske prøveudtagere til gødning på køretøjerne. Gødningsprøverne analyseres af laboratorier, der er godkendt af de kompetente myndigheder, og analysens resultater sendes til den landbruger, der leverer gødningen, og til den landbruger, der modtager gødningen.
5. De kompetente myndigheder får de beføjelser og midler, der er nødvendige for at kunne verificere, om der er overensstemmelse med den undtagelse, der er givet med denne afgørelse.
Artikel 12
Rapportering
De kompetente myndigheder forlægger hvert år senest i december, og for 2014 senest i september, en rapport med følgende oplysninger:
a)
kort, som viser andelen af bedrifter, andelen af husdyr, andelen af landbrugsarealer og lokal arealanvendelse, samt oplysninger om sædskifte og landbrugsmetoder på bedrifter omfattet af en undtagelse, jf. artikel 10, stk. 1
b)
resultaterne af vandovervågningen, herunder oplysninger om tendenserne i vandkvaliteten for grundvand og overfladevand, samt en undtagelses påvirkning af vandkvaliteten, jf. artikel 10, stk. 2
c)
vurdering af nitratrester i jordprofilen om efteråret for marker omfattet af en undtagelse og en sammenligning med oplysninger om og tendenser for nitratrester på marker, der ikke er omfattet af en undtagelse, med lignende sædskifte. Til marker, der ikke er omfattet af en undtagelse, bør høre marker, der ikke er omfattet af en undtagelse, på bedrifter, der har fået en undtagelse, og marker på andre bedrifter
d)
vurdering af implementeringen af undtagelsesbetingelserne på basis af kontrol på bedrifter og på marker, samt kontrol af gødningstransport, og oplysninger om bedrifter, der ikke har overholdt betingelserne, på basis af resultaterne af administrativ kontrol og markinspektioner
e)
oplysninger om gødningsbehandling, herunder videre behandling og anvendelse af faste fraktioner, og detaljerede oplysninger om behandlingssystemernes kendetegn og effektivitet samt sammensætningen af den behandlede gødning
f)
oplysninger om antallet af bedrifter, der har fået en undtagelse, og marker omfattet af en undtagelse, hvor der er blevet tilført gødning og gylle med lavt kvælstof- og fosfatindhold samt mængden heraf
g)
metoder til at vurdere sammensætningen af behandlet gødning, variationerne i sammensætningen og behandlingseffektiviteten for hver bedrift, der er omfattet af en individuel undtagelse, jf. artikel 5, stk. 3
h)
fortegnelse over anlæg til gødningsbehandling, jf. artikel 5, stk. 4
i)
resumé og evaluering af data fra overvågningsstederne, jf. artikel 10, stk. 4.
Artikel 13
Anvendelse
Denne afgørelse anvendes i forbindelse med handlingsprogrammet 2011-2014 for regionen Flandern (gødningsdekretet) og udløber den 31. december 2014.
Artikel 14
Denne afgørelse er rettet til Kongeriget Belgien.
Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juli 2011.
PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 29. července 2011,
kterým se povoluje odchylka požadovaná Belgií pro region Flandry podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
(oznámeno pod číslem K(2011) 4503)
(Pouze nizozemské znění je závazné)
(2011/489/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na směrnici Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (1), a zejména na bod 2 třetí pododstavec přílohy III uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Pokud se množství statkových hnojiv, které členský stát zamýšlí použít na hektar za rok, liší od množství stanovených v první větě druhého pododstavce bodu 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a v písmeni a) uvedeného pododstavce, musí být určeno tak, aby neohrozilo dosažení cílů uvedených v článku 1 zmíněné směrnice, a musí být zdůvodněno na základě objektivních kritérií, jakými jsou v tomto případě například dlouhé vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(2)
Dne 21. prosince 2007 přijala Komise rozhodnutí 2008/64/ES, kterým se povoluje odchylka požadovaná Belgií pro region Flandry podle směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (2), v němž se Belgickému království umožňuje v regionu Flandry za určitých podmínek povolit použití až 250 kg dusíku ze statkových hnojiv na hektar za rok na pozemcích, na nichž jsou vysety travinné porosty a kukuřice, pod kterou se sejí travinné porosty, a až 200 kg dusíku ze statkových hnojiv na hektar za rok na pozemcích, na kterých je vyseta ozimá pšenice, po jejíž sklizni následuje osev pokryvné meziplodiny, nebo řepa.
(3)
Odchylka povolená rozhodnutím 2008/64/ES se týkala přibližně 3 300 zemědělců a 83 500 ha půdy a její použitelnost skončila dne 31. prosince 2010.
(4)
Dne 15. března 2011 Belgie předložila Komisi žádost o prodloužení platnosti odchylky podle bodu 2 třetího pododstavce přílohy III směrnice 91/676/EHS pro region Flandry.
(5)
Požadovaná odchylka se týká záměru Belgie povolit ve Flandrech v určitých zemědělských podnicích použití až 250 kg dusíku na hektar za rok ze statkových hnojiv pocházejících z pasoucích se hospodářských zvířat a z upravených statkových hnojiv pocházejících z prasečí kejdy na pozemcích, na nichž jsou vysety travinné porosty, kukuřice, pod kterou se sejí travinné porosty, nebo sečené travinné porosty či sečené žito, po jejichž sklizni následuje osev kukuřice, a použití až 200 kg dusíku na hektar za rok ze statkových hnojiv a z upravených statkových hnojiv pocházejících z prasečí kejdy na pozemcích, na kterých je vyseta ozimá pšenice nebo tritikale, po jejichž sklizni následuje osev pokryvné meziplodiny, nebo řepa.
(6)
Flandry stanovily jasné cíle v oblasti jakosti vody, kterých má být dosaženo za příští dvě období akčního programu. Pokud jde o povrchovou vodu, bude do roku 2014 dosaženo splnění jakostní normy 50 mg dusičnanů na litr v 84 % monitorovacích stanic zemědělské monitorovací sítě a do roku 2018 v 95 % těchto stanic. V případě mělké podzemní vody, která se vyznačuje menší rychlostí obnovy, se průměrná koncentrace dusičnanů ve srovnání s průměrnou hodnotou z roku 2010, tj. 40 mg dusičnanů na litr, sníží o 10 % do roku 2014 a o 20 % do roku 2018. Zvláštní pozornost se věnuje hydrogeologicky homogenním oblastem, kde průměrná koncentrace dusičnanů v mělkých podzemních vodách překračuje 50 mg na litr, v jejichž případě bude muset průměrná koncentrace poklesnout o 5 mg dusičnanů na litr v každém období akčního programu.
(7)
Za účelem dosažení těchto cílů Flandry stanovily zesílený akční program na období 2011-2014. Do roku 2014 bude proveden přezkum příslušné politiky a na jeho základě budou v rámci akčního programu na období 2015-2018 případně přijata další účinnější opatření, která zaručí realizaci stanovených cílů v oblasti jakosti vody.
(8)
Právní předpis, kterým se provádí směrnice 91/676/EHS pro region Flandry, „vyhláška o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů“ ze dne 22. prosince 2006 (dále jen „vyhláška o statkových hnojivech“), byl pozměněn (3) v souladu s akčním programem na období 2011-2014 dne 6. května 2011 a použije se ve spojení s tímto prováděcím rozhodnutím.
(9)
Vyhláška o statkových hnojivech se vztahuje na celé území regionu Flandry.
(10)
Tato vyhláška o statkových hnojivech obsahuje omezení pro používání dusíku i fosforu.
(11)
Z podpůrné dokumentace předložené v oznámení vyplývá, že navrhovaná množství 250 kg a 200 kg dusíku ze statkových hnojiv na hektar za rok jsou zdůvodněna na základě objektivních kritérií, jakými jsou například dlouhé vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(12)
Komise po posouzení žádosti zastává názor, že navrhovaná množství 250 kg a 200 kg dusíku na hektar za rok ze statkových hnojiv pocházejících z pasoucích se hospodářských zvířat a z upravených statkových hnojiv pocházejících z prasečí kejdy neohrozí dosažení cílů směrnice 91/676/EHS, budou-li splněny určité přísné podmínky, které se použijí nad rámec účinnějších opatření přijatých v akčním programu na období 2011-2014.
(13)
Aby se zabránilo tomu, že uplatňování požadované odchylky povede k intenzifikaci chovu hospodářských zvířat, měly by příslušné orgány zajistit omezení počtu hospodářských zvířat, která lze chovat v každém zemědělském podniku (práva na emise živin) v regionu Flandry podle ustanovení vyhlášky o statkových hnojivech.
(14)
Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro dusičnany zřízeného podle článku 9 směrnice 91/676/EHS,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Odchylka požadovaná Belgickým královstvím jménem regionu Flandry v dopise ze dne 15. března 2011 za účelem povolení většího množství statkových hnojiv, než stanoví první věta druhého pododstavce bodu 2 přílohy III směrnice 91/676/EHS a písmeno a) uvedeného pododstavce, se uděluje za podmínek stanovených v tomto rozhodnutí.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:
a)
„zemědělskými podniky“ zemědělské podniky provozující nebo neprovozující chov hospodářských zvířat;
b)
„pozemkem“ jednotlivé pole nebo skupina polí homogenní z hlediska plodin, půdního typu a postupů hnojení;
c)
„travinnými porosty“ trvalé nebo dočasné travinné porosty (obecně se za dočasné považují pozemky ležící ladem méně než čtyři roky);
d)
„plodinami s vysokou potřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím“ travinné porosty, kukuřice, pod kterou se před sklizní nebo po sklizni seje tráva, která slouží jako pokryvná meziplodina, sečené travinné porosty nebo sečené žito, po jejichž sklizni následuje osev kukuřice, ozimá pšenice nebo tritikale, po jejichž sklizni následuje osev pokryvné meziplodiny, a cukrová nebo krmná řepa;
e)
„pasoucími se hospodářskými zvířaty“ skot (s výjimkou jatečných telat), ovce, kozy a koně;
f)
„úpravou statkových hnojiv“ zpracování prasečí kejdy na dvě frakce, pevnou a kapalnou, které se provádí za účelem lepšího použití a zvýšeného nahrazení dusíku a fosforu;
g)
„upraveným statkovým hnojivem“ kapalná frakce, která je výsledkem úpravy prasečí kejdy;
h)
„odpadní kapalinou s nízkým obsahem dusíku a fosfátu“ upravené statkové hnojivo s maximálním obsahem dusíku 1 kg na tunu kapaliny a maximálním obsahem fosfátu 1 kg na tunu kapaliny;
i)
„půdním profilem“ vrstva půdy pod povrchem do hloubky 0,90 m; pokud je průměrná nejvyšší hladina podzemní vody v menší hloubce, rozumí se jím vrstva půdy do hloubky průměrné nejvyšší hladiny podzemní vody.
Článek 3
Oblast působnosti
Toto rozhodnutí se použije individuálně na stanovené pozemky zemědělského podniku, na nichž jsou vysety plodiny s vysokou potřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím, za podmínek uvedených v článcích 4 až 7.
Článek 4
Každoroční žádost a závazek
1) Zemědělci, kteří chtějí odchylku podle tohoto rozhodnutí využívat, každoročně do 15. února předloží žádost příslušným orgánům. Každoroční žádost pro rok 2011 zemědělci předloží do 15. července.
2) Spolu s každoroční žádostí uvedenou v odstavci 1 se písemně zaváží k plnění podmínek stanovených v článcích 5, 6 a 7.
Článek 5
Úprava statkových hnojiv
1) Pevná frakce, která je výsledkem úpravy statkových hnojiv, se dodá schváleným zařízením k recyklaci s cílem omezit zápach a další emise, zlepšit agronomické a hygienické vlastnosti, usnadnit manipulaci a zvýšit nahrazení dusíku a fosfátu. Recyklovaný produkt se nepoužije na zemědělské půdě ležící v regionu Flandry s výjimkou parků, zahradnických skleníků a soukromých zahrad.
2) Zemědělci, kteří využívají odchylku a provádějí úpravu statkových hnojiv, příslušným orgánům každý rok předloží údaje týkající se množství statkových hnojiv předaných k úpravě, množství a místa určení pevné frakce a upravených statkových hnojiv a jejich obsahu dusíku a fosforu.
3) Příslušné orgány zavedou a pravidelně aktualizují uznané metodiky, pomocí nichž se hodnotí složení upravených statkových hnojiv, rozdíly ve složení a účinnost úpravy u každého zemědělského podniku, který využívá jednotlivou odchylku.
4) Amoniak a další emise z úpravy statkových hnojiv se zachytí a upraví tak, aby se snížil dopad na životní prostředí a obtěžování u zařízení, jež způsobují emise vyšší než v referenční situaci, kterou je skladování a používání neupravených statkových hnojiv. Pro tyto účely se vypracuje a pravidelně aktualizuje soupis zařízení vyžadujících úpravu emisí.
Článek 6
Používání statkových a jiných hnojiv
1) S výhradou podmínek uvedených v odstavcích 2 až 11, množství statkových hnojiv z pasoucích se hospodářských zvířat, upravených statkových hnojiv a odpadní kapaliny s nízkým obsahem dusíku a fosfátu, jež je každoročně vpraveno na pozemky, kterých se týká odchylka, včetně množství vpraveného samotnými zvířaty, musí být takové, aby obsah dusíku nepřekročil 250 kg na hektar za rok u pozemků, na nichž jsou vysety:
a)
travinné porosty nebo kukuřice, pod kterou se sejí travinné porosty;
b)
sečené travinné porosty, po jejichž sklizni následuje osev kukuřice;
c)
sečené žito, po jehož sklizni následuje osev kukuřice;
a 200 kg na hektar za rok u pozemků, na nichž jsou vysety:
d)
ozimá pšenice, po jejíž sklizni následuje osev pokryvné meziplodiny;
e)
tritikale, po jehož sklizni následuje osev pokryvné meziplodiny;
f)
cukrová nebo krmná řepa.
2) Upravená statková hnojiva, jež nelze považovat za odpadní kapalinu s nízkým obsahem dusíku a fosfátu, se mohou na pozemcích, kterých se týká odchylka, používat pouze v případě, že u nich poměr dusíku k fosfátu (N/P2O5) dosahuje minimálně hodnoty 3,3.
3) Použití odpadní kapaliny s nízkým obsahem dusíku a fosfátu je omezeno na maximální hodnotu 15 tun na hektar.
4) Celkový přísun dusíku a fosfátu odpovídá nárokům dotyčné plodiny na živiny a zohledňuje i zásobování z půdy a větší dostupnost dusíku ze statkových hnojiv v důsledku jejich úpravy. U všech plodin však v žádném případě nepřekročí maximálním normy pro použití fosfátu a dusíku, vyjádřeného buď jako celkový dusík, nebo jako účinný dusík, které jsou stanoveny v akčním programu.
5) Na pozemcích, kterých se týká odchylka, je zakázáno používání fosfátu z umělých hnojiv.
6) Pro každý zemědělský podnik se vede plán hnojení, který pro celou jeho výměru půdy popisuje střídání plodin a plánované použití statkových, dusíkatých a fosfátových hnojiv. Tento plán je v zemědělském podniku k dispozici nejpozději 15. února každého kalendářního roku.
Plán hnojení obsahuje tyto údaje:
a)
počet hospodářských zvířat, popis systému ustájení a uskladnění, včetně dostupných skladovacích kapacit pro statková hnojiva;
b)
výpočet množství dusíku a fosforu ze statkových hnojiv vyprodukovaných v zemědělském podniku;
c)
popis úpravy statkových hnojiv a očekávané vlastnosti upravených statkových hnojiv;
d)
množství, druh a vlastnosti statkových hnojiv vyvezených mimo zemědělský podnik nebo v rámci zemědělského podniku;
e)
střídání plodin a výměra u pozemků, na kterých jsou vysety plodiny s vysokou potřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím, a u pozemků s jinými plodinami;
f)
předpokládaná potřeba dusíku a fosforu u plodin na každém pozemku;
g)
výpočet použití dusíku a fosforu ze statkových hnojiv na každém pozemku;
h)
výpočet použití dusíku a fosforu z umělých a jiných hnojiv na každém pozemku.
Tyto plány se aktualizují nejpozději sedm dní po provedení jakékoli změny v zemědělských postupech, aby se zajistil soulad mezi plány a skutečnými zemědělskými postupy.
7) Každý zemědělský podnik vypracuje evidenci hnojení; tato evidence obsahuje použitá množství a dobu použití statkových a dusíkatých hnojiv.
8) Pro každý zemědělský podnik využívající odchylku jsou k dispozici výsledky analýzy koncentrace dusíku a fosforu v půdě. Odběr vzorků a analýza koncentrace fosforu a dusíku se provedou alespoň jednou za čtyři roky, vždy nejpozději 1. června, a to pro každou oblast v zemědělském podniku, která je homogenní z hlediska střídání plodin a vlastností půdy. Vyžaduje se nejméně jedna analýza na každých pět hektarů zemědělské půdy.
9) Koncentrace dusičnanů v půdním profilu se měří každý rok na podzim nejpozději do 15. listopadu alespoň na 6 % všech pozemků, kterých se týká odchylka, a na 1 % ostatních pozemků užívaných zemědělskými podniky využívajícími odchylku, a to takovým způsobem, aby se měření zúčastnilo alespoň 85 % těchto zemědělských podniků. Na každé dva hektary zemědělské půdy se odeberou nejméně tři vzorky odpovídající třem různým vrstvám půdního profilu.
10) V období od 1. září do 15. února následujícího roku se na pozemcích, kterých se týká odchylka, nesmí rozmetávat statková hnojiva, upravená statková hnojiva nebo odpadní kapalina s nízkým obsahem dusíku a fosfátu s celkovým obsahem dusíku vyšším než 0,60 kg na tunu ani umělá a jiná hnojiva.
11) Nejméně dvě třetiny množství dusíku ze statkových hnojiv, vyjma dusíku ze statkových hnojiv pocházejících z pasoucích se hospodářských zvířat, se použijí do 31. května každého roku.
Článek 7
Hospodaření s půdou
Zemědělci, kteří využívají jednotlivou odchylku, provedou tato opatření:
a)
travinné porosty na všech typech půdy s výjimkou jílovitých půd se zaorají na jaře;
b)
travinné porosty na jílovitých půdách se zaorají do 15. září;
c)
součástí travinných porostů na pozemcích, kterých se týká odchylka, nejsou seté luštěniny ani jiné rostliny, které vážou atmosférický dusík;
d)
do dvou týdnů po zaorání trávy následuje osev plodinou s vysokou potřebou dusíku a v roce zaorání trvalého travinného porostu se nepoužijí hnojiva;
e)
pokryvné meziplodiny se vysejí do dvou týdnů po sklizni ozimé pšenice nebo tritikalu a nejpozději do 10. září;
f)
orba pokryvných meziplodin se neprovede před 15. únorem, aby se zajistil stálý rostlinný pokryv orné půdy, a aby tak vznikla náhrada za úniky dusičnanů do podorniční vrstvy půdy na podzim a omezily se úniky v zimě.
Článek 8
Ostatní opatření
Příslušné orgány zajistí, aby odchylky povolené pro použití upravených statkových hnojiv byly slučitelné s kapacitou schválených zařízení pro úpravu statkových hnojiv a zpracování pevné frakce.
Článek 9
Opatření týkající se produkce a přepravy statkových hnojiv
1) Příslušné orgány zajistí, aby byla dodržována omezení počtu hospodářských zvířat, která lze chovat v každém zemědělském podniku (práva na emise živin) v regionu Flandry, v souladu s vyhláškou o statkových hnojivech.
2) Příslušné orgány zajistí, aby od 1. ledna 2012 byla veškerá přeprava statkových hnojiv schválenými přepravci zaznamenávána prostřednictvím systémů určování zeměpisné polohy. Před uvedeným dnem příslušné orgány zajistí, aby byla prostřednictvím systémů určování zeměpisné polohy zaznamenávána přeprava statkových hnojiv schválenými přepravci zařazenými do kategorií A 5o, A 7o, B a C podle článků 4 a 5 vlámské ministerské vyhlášky ze dne 19. července 2007 (4).
3) Příslušné orgány zajistí, aby bylo před každou přepravou posouzeno složení statkových hnojiv, pokud jde o koncentraci dusíku a fosforu. Vzorky statkových hnojiv jsou analyzovány uznanými laboratořemi a výsledky analýzy se sdělí příslušným orgánům a zemědělci, který je příjemcem statkových hnojiv.
4) Příslušné orgány zajistí, aby byl během přepravy k dispozici doklad, ve kterém je uvedeno množství přepravovaného statkového hnojiva a obsah dusíku a fosforu v tomto hnojivu.
Článek 10
Monitorování
1) Příslušný orgán zajistí, aby byly vypracovány a každoročně aktualizovány mapy zachycující procentní podíl zemědělských podniků, počet pozemků, procentní podíl hospodářských zvířat, procentní podíl zemědělské půdy a místní využívání půdy, na které se v každé obci vztahuje jednotlivá odchylka. Každý rok se shromáždí a aktualizují údaje o střídání plodin a o zemědělských postupech, na které se vztahuje jednotlivá odchylka.
2) Monitorovací síť pro odběr vzorků z povrchových a mělkých podzemních vod zřízená rozhodnutím 2008/64/ES se zachovává, aby bylo možné posuzovat vliv odchylky na jakost vody. Během doby použitelnosti tohoto rozhodnutí se nesmí snížit počet původně vytvořených monitorovacích míst a nesmí se změnit jejich umístění.
3) V zemědělských povodích na písčitých půdách se provádí zvýšené monitorování.
4) Monitorovací místa, odpovídající nejméně 150 zemědělským podnikům, zřízená podle rozhodnutí 2008/64/ES se zachovávají za účelem poskytování údajů o koncentraci dusíku a fosforu v půdní vodě, o minerálním dusíku v půdním profilu a o odpovídajícím úniku dusíku a fosforu kořenovou zónou do podzemních vod a rovněž o vyplavování dusíku a fosforu z povrchových a podpovrchových vrstev půdy, a to v podmínkách s odchylkou i bez odchylky. Monitorovací místa zahrnují hlavní typy půdy (jílovitá, hlinitá, písčitá a sprašová), postupy hnojení a plodiny. Skladba monitorovací sítě se během doby použitelnosti tohoto rozhodnutí nezmění.
Článek 11
Ověřování
1) Příslušné orgány zajistí, aby byly všechny žádosti o povolení odchylky předloženy ke správní kontrole. Pokud kontrola prokáže nesplnění podmínek stanovených v článcích 5, 6 a 7, žadatel je o této skutečnosti vyrozuměn. V takovém případě se žádost považuje za zamítnutou.
2) Na základě analýzy rizik, výsledků kontrol z předchozích let a výsledků všeobecných namátkových kontrol uplatňování právních předpisů provádějících směrnici 91/676/EHS se vypracuje program inspekcí v terénu. Inspekce v terénu týkající se podmínek uvedených v článcích 5, 6 a 7 tohoto rozhodnutí se provádějí nejméně u 5 % zemědělských podniků využívajících jednotlivou odchylku. Jestliže ověření ukáže nesplnění podmínek, je o tom příslušný zemědělec vyrozuměn. V takovém případě se žádost o povolení odchylky v následujícím roce považuje za zamítnutou.
3) Výsledky měření uvedených v čl. 6 odst. 8 se ověří. Jestliže ověření ukáže nesplnění podmínek, včetně překročení základní mezní hodnoty uvedené ve vyhlášce o statkových hnojivech, je o tom zemědělec vyrozuměn a žádost o povolení odchylky pro daný pozemek nebo pozemky pro následující rok bude zamítnuta.
4) Na základě posouzení rizik a výsledků správních kontrol uvedených v odstavci 1 zajistí příslušné orgány kontroly na místě alespoň u 1 % přeprav statkových hnojiv. Kontroly zahrnují ověření, zda byly splněny povinnosti ohledně akreditace, posouzení průvodních dokladů, ověření původu a místa určení statkových hnojiv a odběr vzorků z přepravovaných statkových hnojiv. Odběr vzorků ze statkových hnojiv lze ve vhodných případech provádět během nakládky pomocí automatických vzorkovačů statkových hnojiv namontovaných na vozidlech. Vzorky statkových hnojiv jsou analyzovány laboratořemi, jež jsou uznány příslušnými orgány, a výsledky analýzy se sdělí zemědělci, který je dodavatelem, a zemědělci, který je příjemcem těchto hnojiv.
5) Příslušné orgány jsou vybaveny nezbytnými pravomocemi a prostředky pro ověřování, zda jsou dodržovány podmínky odchylky povolené podle tohoto rozhodnutí.
Článek 12
Podávání zpráv
Příslušné orgány každý rok do prosince a v roce 2014 do září předloží zprávu obsahující tyto informace:
a)
mapy, uvedené v čl. 10 odst. 1, zachycující procentní podíl zemědělských podniků, procentní podíl hospodářských zvířat, procentní podíl zemědělské půdy a místní využívání půdy, jakož i údaje o střídání plodin a o zemědělských postupech v zemědělských podnicích, kterých se týká odchylka;
b)
výsledky monitorování vody, včetně informací o trendech jakosti podzemních a povrchových vod a také o vlivu odchylky na jakost vody, který je uveden v čl. 10 odst. 2;
c)
vyhodnocení reziduí dusičnanů v půdním profilu na podzim na pozemcích, kterých se týká odchylka, a srovnání s údaji o reziduích dusičnanů a trendech na pozemcích, kterých se odchylka netýká a kde probíhá obdobné střídání plodin. K pozemkům, kterých se odchylka netýká, by měly patřit pozemky bez odchylky v zemědělských podnicích využívajících odchylku i pozemky v jiných zemědělských podnicích;
d)
vyhodnocení toho, jak jsou uplatňovány podmínky odchylky, založené na kontrolách na úrovni zemědělských podniků a na úrovni pozemků, jakož i na kontrolách přepravy statkových hnojiv, a informace o nevyhovujících zemědělských podnicích, založené na výsledcích správních inspekcí a inspekcí v terénu;
e)
informace o úpravě statkových hnojiv, včetně dalšího zpracování a využití pevných frakcí, a podrobné údaje o vlastnostech a účinnosti systémů úpravy a o složení upravených statkových hnojiv;
f)
informace o množství zemědělských podniků využívajících odchylku a pozemků, kterých se týká odchylka, kde byla použita upravená statková hnojiva a odpadní kapaliny s nízkým obsahem dusíku a fosfátu, a o použitých objemech;
g)
metodiky, uvedené v čl. 5 odst. 3, pomocí nichž se hodnotí složení upravených statkových hnojiv, rozdíly ve složení a účinnost úpravy u každého zemědělského podniku, který využívá jednotlivou odchylku;
h)
soupis zařízení pro úpravu statkových hnojiv uvedený v čl. 5 odst. 4;
i)
shrnutí a vyhodnocení údajů získaných z monitorovacích míst uvedených v čl. 10 odst. 4.
Článek 13
Použití
Toto prováděcí rozhodnutí se použije v souvislosti s akčním programem na období 2011-2014 pro region Flandry (vyhláška o statkových hnojivech) a jeho použitelnost končí dnem 31. prosince 2014.
Článek 14
Toto rozhodnutí je určeno Belgickému království.
V Bruselu dne 29. července 2011.