KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 821/2011
af 16. august 2011
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af vinylacetat med oprindelse i Amerikas Forenede Stater
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions ("Unionens") funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Kommissionen offentliggjorde den 4. december 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af vinylacetat med oprindelse i Amerikas Forenede Stater ("USA" eller "det pågældende land").
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage indgivet den 22. oktober 2010 af Ineos Oxide Ltd ("klageren"), der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 25 %, af EU-erhvervsgrenens samlede produktion af vinylacetat. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte producenter i EU, de eksporterende producenter i det pågældende land, importører, forhandlere, brugere, leverandører og sammenslutninger, som den vidste var berørt, og repræsentanter for USA om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til de fire kendte eksporterende producenter i det pågældende land. Tre af disse eksporterende producenter indsendte en spørgeskemabesvarelse. Den fjerde eksporterende producent afslog at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen og blev efterfølgende orienteret om, at virksomheden ville blive behandlet som ikke samarbejdsvillig i henhold til grundforordningens artikel 18.
(6)
Kommissionen sendte også spørgeskemaer til klageren og den anden EU-producent, der var nævnt i klagen.
(7)
På grund af det tilsyneladende store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som potentielt er berørt af denne undersøgelse, fremgik det af indledningsmeddelelsen, at det påtænktes at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, blev alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive de oplysninger, som fremgik af indledningsmeddelelsen. I betragtning af at kun to importører gav sig til kende inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, blev det dog besluttet, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver. To importører i EU indsendte fuldstændige spørgeskemabesvarelser, og der blev foretaget kontrolbesøg hos en af dem.
(8)
Desuden gav en række interesserede parter sig til kende som brugere. Disse parter fik tilsendt et spørgeskema specielt til brugere. Tolv virksomheder indsendte spørgeskemabesvarelser, og der blev foretaget kontrolbesøg hos to af dem.
(9)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige til en foreløbig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og EU's interesser, og aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
Ineos Oxide Ltd, Det Forenede Kongerige
Wacker Chemie AG, Tyskland
b)
Eksporterende producenter i det pågældende land
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
c)
Ikke forretningsmæssigt forbundne virksomheder i det pågældende land
Terminal, USA [denne parts navn og nøjagtige beliggenhed er fortrolige oplysninger]
d)
Forretningsmæssigt forbundne og ikke forretningsmæssigt forbundne virksomheder i EU
Celanese Chemicals Europe GmbH, Tyskland
Lyondell Chemie Nederland B.V., Nederlandene
Terminal, USA [denne parts navn og nøjagtige beliggenhed er fortrolige oplysninger]
e)
Forretningsmæssigt forbundne virksomheder uden for EU og USA
Dow Europe GmbH, Schweiz
f)
Importører
Gantrade Ltd, Det Forenede Kongerige
g)
Brugere
Vinavil, Mapei, Italien
Synthomer, Det Forenede Kongerige.
3. Undersøgelsesperiode
(10)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2009 til 30. september 2010 ("undersøgelsesperioden" eller "UP"). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udgangen af UP ("den betragtede periode").
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(11)
Den pågældende vare er vinylacetat med oprindelse i Amerikas Forenede Stater, der i øjeblikket henhører under KN-kode 2915 32 00.
(12)
Vinylacetat ("VAM" eller "den pågældende vare") er et kemisk derivat af eddikesyre.
(13)
VAM har mange anvendelsesmuligheder. Størstedelen af den fremstillede VAM anvendes som råmateriale til to varer i senere produktionsled: polyvinylacetat og polyvinylalkohol. Disse varer i senere produktionsled udgør en vigtig polymer i de forskellige erhvervsgrene. VAM-polymerer anvendes sædvanligvis til fremstilling af maling, klæbemidler, overfladebelægninger og tekstilbehandlingsmidler.
(14)
Undersøgelsen afslørede, at der kun findes en type af den pågældende vare.
2. Samme vare
(15)
Undersøgelsen viste, at VAM fremstillet og solgt i Unionen af EU-erhvervsgrenen og VAM fremstillet i det pågældende land og eksporteret til Unionen havde de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Foreløbig anses disse varer derfor for at være samme vare, jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen.
C. DUMPING
1. Normal værdi
(16)
Med henblik på at fastsætte den normale værdi blev det først fastslået, at hjemmemarkedssalget af samme vare til de respektive eksporterende producenters uafhængige kunder i det pågældende land var repræsentativt, dvs. at dette salg samlet udgjorde mindst 5 % af producentens samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2.
(17)
Kommissionen undersøgte efterfølgende, om hver eksporterende producents hjemmemarkedssalg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg til uafhængige kunder i UP.
(18)
Salgstransaktionerne på hjemmemarkedet blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Produktionsomkostningerne på hjemmemarkedet i UP blev derfor fastlagt.
(19)
Hvis over 80 % af salget på hjemmemarkedet (udtrykt i mængde) fandt sted til over omkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris var lig med eller højere end de vejede gennemsnitlige produktionsomkostninger, beregnedes den normale værdi som det vejede gennemsnit af alle hjemmemarkedssalgspriserne, uanset om de var fortjenstgivende eller ej. Hvis mængden af fortjenstgivende salg udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde, eller hvis den vejede gennemsnitssalgspris lå under de vejede gennemsnitlige produktionsomkostninger, beregnedes den normale værdi ud fra den vejede gennemsnitspris af det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg alene.
2. Eksportpris
(20)
Undersøgelsen afslørede, at der blev eksporteret vinylacetat fra det pågældende land til Unionen enten i) gennem forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomheder i Unionen, eller ii) for så vidt angår en eksporterende producent, gennem en forretningsmæssigt forbundet handelsvirksomhed uden for Unionen.
(21)
I begge tilfælde blev eksportpriserne fastsat ud fra videresalgspriserne til de første uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9, justeret for alle omkostninger, som påløb mellem import og videresalg, samt fortjeneste.
3. Sammenligning
(22)
Den normale værdi og eksportprisen for de respektive eksporterende producenter blev sammenlignet ab fabrik.
(23)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justeringer for forskelle i omkostninger til håndtering og oplagring, transport- og forsikringsudgifter, kreditomkostninger, rabatter, provisioner og importafgifter, hvor det var relevant og begrundet.
4. Dumpingmargen
(24)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev dumpingmargenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i USA fastslået på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og et vejet gennemsnit af eksportprisen.
(25)
For at fastsætte dumpingmargenen for ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter blev omfanget af manglende samarbejdsvilje først fastslået. Med henblik herpå blev den eksportmængde til EU, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde oplyst, sammenlignet med Eurostats tilsvarende importstatistikker.
(26)
Da samarbejdsniveauet i USA var højt (over 90 %), fandtes det foreløbigt passende at fastsætte restdumpingmargenen for ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i dette land på samme niveau som den højeste told, der var blevet pålagt en samarbejdsvillig eksportør. Dette kan efterfølgende tages op til fornyet overvejelse i den endelige fase.
(27)
På grundlag af ovenstående metode udgør de midlertidige dumpingmargener følgende i procent af cif-importprisen, EU's grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Alle andre virksomheder
13,8 %
D. SKADE
1. EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen
(28)
Klagen blev indgivet af Ineos Oxide Ltd ("klageren"), en producent af vinylacetat i Unionen, der tegner sig for en betydelig del af den samlede EU-produktion. En anden EU-producent, Wacker GmbH, støttede indledningen af proceduren. Klagen blev således støttet af EU-producenter, som tegner sig for over 25 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion af vinylacetat. Derfor er proceduren blevet indledt i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 5, stk. 4.
(29)
Det konstateredes, at en tredje producent i EU (Celanese Europe GmbH) var forretningsmæssigt forbundet med en eksporterende producent i det pågældende land. Ifølge de oplysninger, der kom frem i løbet af undersøgelsen, blev det foreløbigt fastslået, at denne producent fuldt ud var kontrolleret af Celanese Corporation med hjemsted i USA, der spiller en afgørende rolle i vigtige europæiske erhvervsaktiviteter som f.eks. planlægning, produktionskontrol, køb- og salgsaktiviteter.
(30)
I betragtning af ovennævnte betragtedes Celanese Europe GmbH's forhold til gruppen som værende af en sådan art, at det førte til en adfærd, som var forskellig fra andre ikke forretningsmæssigt forbundne producenters, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2. Det var også opfattelsen, at virksomheden gennem dette særlige forhold kunne blive beskyttet mod de negative følger af den skadevoldende dumping. Endvidere ville det fordreje de aggregerede data om EU-erhvervsgrenens sammensætning, hvis en sådan virksomhed blev omfattet af konklusionerne om skade.
(31)
Derfor blev det foreløbigt fastslået, at Celanese Europe GmbH ikke burde være omfattet af definitionen af EU-erhvervsgrenen.
(32)
Derfor udgør de to producenter Ineos Oxide Ltd og Wacker GmbH EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og tegner sig for 100 % af EU-produktionen. De benævnes herefter "EU-erhvervsgrenen".
2. Fastlæggelse af det relevante EU-marked
(33)
Med henblik på at fastslå, om EU-erhvervsgrenen, jf. betragtning 28 ff., havde lidt væsentlig skade, blev det undersøgt, i hvilket omfang EU-erhvervsgrenens bundne produktion af den pågældende vare skulle inddrages i analysen.
(34)
Den pågældende vare sælges faktisk af EU-erhvervsgrenen både til a) det frie marked og b) det bundne marked (inden for samme gruppe i virksomheden). På det bundne marked anvendes den pågældende vare som råmateriale til fremstilling af en række varer til brug i maling, klæbemidler, overfladebelægninger osv.
(35)
I denne sammenhæng betragtes salg af den pågældende vare til brug som råmateriale til fremstilling af andre varer for virksomheder i samme gruppe som "bunden anvendelse", hvis mindst en af følgende to betingelser er opfyldt: i) salg foregår ikke til markedspriser eller ii) kunden har ikke et frit valg af leverandør inden for samme gruppe af virksomheder. I løbet af undersøgelsen blev det foreløbigt konstateret, at salg til forretningsmæssigt forbundne enheder, som køber den pågældende vare som råmateriale til fremstilling af en anden vare, måtte betragtes som bundet salg; det konstateredes, at i henhold til virksomhedernes handelspolitik havde disse forretningsmæssigt forbundne enheder ikke frit valg af leverandør.
(36)
Denne sondring er relevant for skadesanalysen. Det konstateredes, at vinylacetat bestemt til bunden anvendelse ikke var i direkte konkurrence med import fra det pågældende land. Derimod konstateredes det, at produktion bestemt til salg på det frie marked var i direkte konkurrence med den import, fordi dette salg skete på normale markedsvilkår, hvilket betyder, at der er frit valg af leverandør. Dette berettigede differentieringen mellem det bundne og det frie marked i analysen for visse skadesindikatorer.
(37)
I den forbindelse konstateredes det, at følgende økonomiske indikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenen med rimelighed kunne undersøges ved henvisning til den samlede aktivitet, dvs. inkl. EU-erhvervsgrenens bundne anvendelse, produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, investeringer, lagerbeholdninger, beskæftigelse, produktivitet, lønninger og størrelsen af dumpingmargenen. Det skyldes, at disse indikatorer påvirkes, uanset om varen leveres videre med henblik på yderligere forarbejdning inden for en virksomhed eller en gruppe af virksomheder, eller om den sælges på det frie marked.
(38)
For så vidt angår rentabilitet, likviditet, investeringsafkast og evne til at rejse kapital, blev analysen kun foretaget på det frie markedsniveau, fordi det forhold, at priserne på de bundne markeder ikke er repræsentative for de normale markedsbetingelser, har indflydelse på disse indikatorers troværdighed.
(39)
De andre økonomiske indikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenen, dvs. forbrug, salg, markedsandele og priser på EU-markedet, blev analyseret og vurderet især under henvisning til den fremherskende situation på det frie marked, navnlig hvor der findes målelige markedsvilkår, og hvor transaktionerne foregår på normale markedsvilkår, herunder frit valg af leverandør.
(40)
For disse indikatorer blev det bundne marked imidlertid også taget i betragtning og sammenlignet med data for det frie marked for at fastslå, om sandsynligheden taler for, at situationen på det bundne marked ville ændre ved de konklusioner, der byggede på analysen af det frie marked alene.
3. EU-forbrug
(41)
EU-forbruget blev fastslået ved at lægge den samlede importmængde af vinylacetat, baseret på Eurostats tal, krydstjekket med de efterprøvede data fra de eksporterende producenter, for så vidt angår import fra det pågældende land, til den samlede salgsmængde på EU-markedet fra EU-erhvervsgrenen og den anden producent i Unionen.
(42)
I betragtning af det beskedne antal leverandører og behovet for at beskytte fortrolige forretningsoplysninger, jf. grundforordningens artikel 19, er udviklingen i forbruget indekseret.
Tabel 1
Forbruget i EU
Indeks (2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Samlet forbrug
100
90
87
99
Bundet marked
100
96
100
104
Frit marked
100
88
82
97
(43)
I den betragtede periode faldt forbruget på det samlede EU-marked og på det frie marked lidt, med henholdsvis 1 % og 3 %. Omvendt registreredes en stigning på 4 % på det bundne marked i samme periode.
4. Import fra det pågældende land
4.1. Mængde og markedsandel
(44)
Importen fra det pågældende land har udviklet sig således med hensyn til mængde og markedsandel:
Tabel 2
Import fra USA
Importmængde (tons)
2007
2008
2009
UP
USA
103 192
146 800
133 763
152 445
Indeks (2007 = 100)
100
142
130
148
Markedsandel på det samlede marked
Indeks (2007 = 100)
100
159
150
149
Markedsandel på det frie marked
Indeks (2007 = 100)
100
162
157
152
Kilde: Eurostat og oplysninger indhentet fra interesserede parter gennem spørgeskemabesvarelserne.
(45)
Importen til det samlede EU-marked (bundne og frie marked) fra det berørte land voksede med 48 % i den betragtede periode. Dette førte til en stigning i markedsandel i samme periode på 49 %. Markedsandelen på det frie marked voksede med 52 %.
4.2. Importpriser og prisunderbud
(46)
Gennemsnitspriserne på importen fra det pågældende land udviklede sig således:
Tabel 3
Importpriser fra USA
Importpriser (EUR pr. ton)
2007
2008
2009
UP
USA
774
814
541
573
Indeks (2007 = 100)
100
105
70
74
Kilde: Eurostat.
(47)
Trods en lille stigning i UP faldt de samlede gennemsnitlige importpriser på varer fra det pågældende land med 26 % mellem 2007 og UP.
(48)
Der blev foretaget en sammenligning af salgspriserne på EU-markedet mellem EU-erhvervsgrenens gennemsnitspriser på det frie marked og det pågældende lands gennemsnitlige importpriser. EU-erhvervsgrenens salgspriser blev i givet fald justeret til ab fabriksniveau, dvs. ekskl. fragtomkostninger i EU og efter fradrag af nedslag og rabatter.
(49)
Disse priser blev sammenlignet med de priser, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter i USA krævede, netto, uden rabatter og om nødvendigt justeret til priserne cif, EU's grænse, med passende justering for toldklareringsomkostninger og omkostninger påløbet efter importen.
(50)
Med udgangspunkt i de efterprøvede oplysninger fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter viste sammenligningen, at den pågældende importerede vare fra alle samarbejdsvillige eksportører i UP blev solgt i Unionen til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser. Det gennemsnitlige underbudsniveau, udtrykt i procent af EU-erhvervsgrenens priser, var på 17,9 %. Dette underbudsniveau var kombineret med en negativ prisudvikling og et betydeligt pristryk.
5. Import fra andre tredjelande
(51)
Nedenstående tabel viser udviklingen i importen fra andre tredjelande.
Tabel 4
Importmængde fra andre tredjelande
Importmængde (tons)
2007
2008
2009
UP
USA
103 192
146 800
133 763
152 445
Indeks (2007 = 100)
100
142
130
148
Saudi-Arabien
0
0
0
73 156
Andre
88 138
52 414
15 937
8 198
Indeks (2007 = 100)
100
59
18
9
Markedsandel på det samlede marked
Indeks (2007 = 100)
100
66
21
9
Markedsandel på det frie marked
Indeks (2007 = 100)
100
68
22
10
Kilde: Eurostat.
(52)
I begyndelsen af den betragtede periode konkurrerede importen fra det pågældende land med importen fra andre lande, herunder Taiwan, Ukraine og Rusland. I slutningen af den betragtede periode var importen fra disse traditionelle kilder faldet til næsten ingenting.
(53)
Et nyt eksportland, Saudi-Arabien, som kom ind på EU-markedet i UP, eksporterede omkring 73 000 tons i UP. Indvirkningen af denne udvikling på EU-erhvervsgrenen drøftes i betragtning 91 ff.
6. EU-erhvervsgrenens situation
6.1. Generelt
(54)
I medfør af grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der vedrørte EU-erhvervsgrenens situation fra 2007 til udgangen af UP.
(55)
Makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængder, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet, lønninger og størrelsen af dumpingmargenerne) og mikroøkonomiske indikatorer (lagerbeholdninger, salgspriser, rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evne til at rejse kapital, investeringer, produktionsomkostninger) blev vurderet på niveauet for den samlede EU-erhvervsgren. Vurderingen var baseret på oplysninger fra de efterprøvede spørgeskemaer fra EU-erhvervsgrenen.
(56)
Det bør bemærkes, at klageren først købte sit produktionsanlæg i løbet af 2007; derfor fandtes der ikke oplysninger for visse skadesindikatorer (rentabilitet, lønninger, investeringer, investeringsafkast, likviditet) for 2007. Som følge heraf dækker analysen for disse indikatorer perioden 2008 til UP. For de resterende indikatorer findes der tal for 2007. For de indikatorer dækker analysen således hele den betragtede periode (fra 2007 til UP).
(57)
Klageren er fokuseret på at levere den pågældende vare udelukkende til det frie marked, hvorimod den anden EU-producent navnlig er fokuseret på det bundne marked med en lille del bestemt til det frie marked. I betragtning af det forhold, at oplysningerne til skadesanalysen især kom fra to kilder, hvoraf den ene navnlig er fokuseret på det bundne marked, og i betragtning af at det er blevet konstateret, at der bør foretages en sondring imellem det samlede marked og det frie marked, for så vidt angår en række skadesindikatorer, måtte oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen indekseres af fortrolighedshensyn, jf. grundforordningens artikel 19.
6.2. Makroøkonomiske indikatorer
6.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(58)
Nedenstående tabel viser udviklingen i produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i hele EU-erhvervsgrenen:
Tabel 5
Samlet produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen
Indeks (2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Samlet produktion
100
105
102
92
Samlet produktionskapacitet
100
121
126
143
Samlet kapacitetsudnyttelse
100
87
81
64
(59)
Som vist i ovenstående tabel faldt den samlede EU-produktion med 8 % i løbet af den betragtede periode.
(60)
I samme periode voksede produktionskapaciteten med 43 %. Denne øgede kapacitet hang imidlertid ikke sammen med etablering af nye produktionslinjer, men med øget effektivitet i udnyttelsen af den eksisterende kapacitet.
(61)
Kombinationen af disse to faktorer, dvs. fald i produktionsmængden og stigning i produktionskapaciteten i samme periode, førte til et betydeligt fald i kapacitetsudnyttelsen på 36 % i den betragtede periode.
6.2.2. Salgsmængder og markedsandel
(62)
Tallene nedenfor angiver EU-erhvervsgrenens salgsmængde, markedsandel og gennemsnitlige salgspriser pr. enhed, opdelt på det samlede, det bundne og det frie marked.
Tabel 6
Salgsmængder og markedsandel
Indeks (2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Samlet salg
100
99
96
88
Markedsandel (%)
100
110
111
88
Salget på det bundne marked
100
111
109
113
Markedsandel (%)
100
115
108
109
Salget på det frie marked
100
89
86
67
Markedsandel (%)
100
102
104
69
(63)
Den samlede salgsmængde faldt med 12 % i den betragtede periode. Dette fald var større på det frie marked, hvor det udgjorde 33 % mellem 2007 og UP. Det bundne marked fulgte den modsatte tendens, og salgsmængden voksede med 13 % i samme periode.
(64)
Faldet i salgsmængden afspejledes i markedsandelen, som var udsat for et fald på 11 % for det samlede marked og et fald på 31 % på det frie marked mellem 2007 og UP. Det bundne marked fulgte igen den modsatte tendens, og dets markedsandel voksede med 9 % i samme periode.
6.2.3. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
Tabel 7
Beskæftigelse, produktivitet og lønninger
Indeks (2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Samlet antal beskæftigede
100
96
98
100
Samlet produktivitet (enhed pr. beskæftiget)
100
109
104
92
Samlede årlige lønninger
0
100
95
88
(65)
Den samlede beskæftigelse forblev stabil mellem 2007 og UP. Det bør bemærkes, at fremstilling af vinylacetat ikke er arbejdskraftintensiv, og beskæftigelsestallene hænger derfor ikke nøje sammen med produktionstallene. Beskæftigelsen er således ikke af særlig vigtighed som indikator i denne sektor.
(66)
I løbet af den betragtede periode faldt den samlede produktivitet pr. beskæftiget med 8 % mellem 2007 og UP. Denne fulgte faldet i produktionen og den øgede produktionskapacitet, jf. betragtning 58 ff.
6.2.4. Den faktiske dumpingmargens størrelse
(67)
Ovenstående afsnit om dumping indeholder de nærmere detaljer vedrørende dumpingmargenerne. De fastslåede margener lå alle over bagatelgrænsen. I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen endvidere ikke anses for at være ubetydelige.
6.3. Mikroøkonomiske indikatorer
6.3.1. Generelle bemærkninger
(68)
Analysen af de mikroøkonomiske indikatorer (lagerbeholdninger, salgspriser, rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og investeringer samt produktionsomkostninger) blev gennemført for den samlede EU-erhvervsgren, jf. betragtning 28 ff.
(69)
Ud af ovenstående indikatorer måtte vurderingen af rentabilitet, lønninger, investeringer, investeringsafkast og likviditet være fokuseret på det frie marked, hvilket betyder, at den især ville afspejle oplysningerne fra klageren. I betragtning af ovenstående kunne udviklingen i indikatorerne for fortjeneste og likviditet ikke gives i indeksformat af fortrolighedshensyn.
(70)
Desuden kunne klageren som anført i betragtning 56 ikke fremlægge oplysninger for 2007, for så vidt angår visse skadesindikatorer; derfor blev analysen af disse indikatorer foretaget for perioden 2008 til UP.
6.3.2. Lagerbeholdninger
(71)
Nedenstående tal viser udviklingen i EU-erhvervsgrenens lagerbeholdninger i hver af de betragtede perioder:
Tabel 8
Lagerbeholdninger
Indeks (2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Samlede lagerbeholdninger
100
86
49
69
(72)
Lagrene mindskedes med 31 % i den betragtede periode. Denne indikator skal dog ikke betragtes som relevant i denne sektor, da vinylacetatproducenter fremstiller varer på bestilling og har tendens til kun at have begrænsede varelagre. Varelagrene svarer faktisk kun til nogle få ugers forbrug.
6.3.3. Salgspriser
(73)
Følgende tabel viser udviklingen i EU-erhvervsgrenens priser, opdelt på det samlede, det bundne og det frie marked.
Tabel 9
Salgspriser
Indeks (2007 = 100)
2007
2008
2009
UP
Gennemsnitsenhedssalgspris på det samlede marked
100
107
74
84
Gennemsnitsenhedssalgspris på det bundne marked
100
115
82
92
Gennemsnitsenhedssalgspris på det frie marked
100
102
69
77
(74)
Salgspriserne for det samlede EU-marked faldt med 16 % i den betragtede periode. Salgspriserne faldt på begge markederne, selv om faldet var større på det frie marked (- 23 %) end på det bundne marked (- 8 %).
6.3.4. Rentabilitet, likviditet, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og investeringer
(75)
Rentabiliteten for samme vare på det frie marked blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved EU-erhvervsgrenens salg af samme vare udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg.
(76)
Rentabiliteten på det frie marked faldt i den betragtede periode. I UP blev tabene indberettet for hver måned. Dette var virkningen af et stort fald både i salgsmængder og i salgspriser.
(77)
Det fremgår af nedenstående tabel, at EU-erhvervsgrenen øgede sine investeringer i den pågældende vare, selv da den havde faldende rentabilitet. De foretagne investeringer havde navnlig til formål at forbedre og vedligeholde produktionsteknologien og -processen for at øge effektiviteten.
Tabel 10
Investeringer
Indeks (2008 = 100)
2007
2008
2009
UP
Samlede investeringer
Ikke relevant
100
129
127
(78)
Investeringerne voksede med 27 % i løbet af den betragtede periode.
(79)
Trods øgede investeringer gav investeringsafkastet for den pågældende vare ikke det forventede afkast og faldt mellem 2008 og UP.
(80)
Der konstateredes også et fald i likviditeten mellem 2008 og UP, hvilket viser en konstant forringelse af EU-erhvervsgrenens evne til at skabe likviditet og dermed en svækkelse af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
(81)
Derfor viste erhvervsgrenen ved at øge sine investeringer stadig evne til at rejse kapital; ikke desto mindre hæmmes denne evne af faldende salg og øgede vanskeligheder ved at skabe likviditet.
7. Konklusion vedrørende skade
(82)
Analysen af EU-erhvervsgrenens situation viser en nedadgående tendens for alle de vigtigste skadesindikatorer. I forhold til et relativt stabilt forbrug faldt den samlede produktion med 8 % i den betragtede periode. I samme periode mistede EU-erhvervsgrenen 11 % af den samlede markedsandel og 33 % på det frie marked. Kapacitetsudnyttelsen faldt med 36 %. I samme periode voksede importen fra det pågældende land med 48 %.
(83)
I løbet af den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængde med 12 %. Der kunne konstateres en stærkere nedadgående tendens i salgsmængden, hvis man observerede tendenserne for det frie marked, som udviste et fald på 33 % i den betragtede periode.
(84)
EU-erhvervsgrenens fald i salgsmængden ledsagedes af et samlet pristryk på 16 %. Som det var tilfældet for salgsmængden, var situationen værre på det frie marked, hvor der blev observeret et pristryk på 23 %. Faldende salgsmængder sammenholdt med faldende priser havde en indvirkning på fortjenstniveauerne og førte til tab for hver måned i UP.
(85)
De eneste indikatorer, der udviste en positiv tendens var investeringerne, som voksede med 27 %, og det gjorde også evnen til at rejse kapital. Investeringerne levede imidlertid ikke op til det forventede afkast og faldt mellem 2008 og UP.
(86)
I betragtning af ovenstående bekræftede undersøgelsen, at de tab, der konstateredes i løbet af undersøgelsen sandsynligvis ville føre til indstilling af enhver produktion af en vis størrelse af vinylacetat til det frie marked fra EU-erhvervsgrenens side, hvis situationen fortsatte.
(87)
Ud fra ovenstående har EU-erhvervsgrenen lidt væsentlig skade i UP.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(88)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om den betydelige skade, som EU-erhvervsgrenen havde lidt, skyldtes dumpingimporten fra det pågældende land. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at den skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.
2. Virkningerne af importen fra USA
2.1. Generelt
(89)
Der er et tydeligt tidsmæssigt sammenfald mellem stigningen i dumpingimporten mellem 2007 og UP og et lignende tab af markedsandel for EU-erhvervsgrenen i samme periode. Undersøgelsen har også påvist, at dumpingimporten havde en negativ indvirkning på priserne, da den konstant underbød EU-virksomhedernes priser og dermed nedbragte deres rentabilitet.
(90)
Visse parter påstod, at stigningen i importen ganske enkelt erstattede den import, som tidligere foretoges af andre importerende lande, og/eller skyldtes en stigende efterspørgsel på EU-markedet. Hverken importtallene (se tabel 2) eller forbrugstallene (se tabel 1) kan imidlertid bekræfte denne påstand. I den forbindelse mindes der om, at forbruget, jf. betragtning 43, var ret stabilt og endog faldt en smule i den betragtede periode, hvorimod importen fra USA voksede med 48 %.
3. Virkningerne af andre faktorer
3.1. Virkningerne af importen fra andre tredjelande
3.1.1. Virkningerne af importen fra Saudi-Arabien
(91)
En række interesserede parter hævdede, at importen af VAM fra Saudi-Arabien er årsag til den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt.
(92)
Saudi-Arabien er faktisk, jf. betragtning 53, den næststørste eksportør af VAM til EU efter USA. Importen fra Saudi-Arabien kom først ind på markedet i UP.
(93)
Tallene fra Eurostat i tabel 11 nedenfor viser priserne på importen fra Saudi-Arabien og andre tredjelande.
Tabel 11
Salgspris på eksport fra andre tredjelande
Euro pr. ton
2007
2008
2009
UP
Saudi-Arabien
Ikke relevant
Ikke relevant
Ikke relevant
636
Indeks (2007 = 100)
0
0
0
100
Andre tredjelande
878
919
473
633
Indeks (2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Tabellen viser, at gennemsnitsprisen på importen fra Saudi-Arabien på 636 EUR var sammenlignelig med prisen på importen fra andre tredjelande, som i gennemsnit var på 633 EUR, hvorimod den var 11 % højere end gennemsnitsprisen på importen fra USA, der var på 573 EUR.
(95)
Den kendsgerning, at importørerne fra Saudi-Arabien opererer i samme prissegment som andre importører med en betydelig prisforskel i forhold til eksporten fra USA, viser, at de eksporterende producenter fra Saudi-Arabien opfører sig anderledes end eksportørerne fra USA, for så vidt angår prissætning og mulig indvirkning på EU-producenterne.
(96)
Det må på grundlag af ovenstående foreløbigt konkluderes, at importen fra Saudi-Arabien ikke bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra USA og den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt.
3.2. Virkningen af den økonomiske krise
(97)
Visse interesserede parter hævdede, at EU-erhvervsgrenens fald i produktions- og salgsmængde burde tilskrives det faldende forbrug. Disse parter hævdede også, at den nedadgående tendens i de gennemsnitlige salgspriser skyldtes den globale økonomiske krise.
(98)
Andre interesserede parter hævdede, at alle petrokemiske producenter, herunder VAM-producenter, led betydelige tab under den økonomiske krise, og at EU-erhvervsgrenens tab derfor ikke burde tilskrives dumpingimporten fra det pågældende land.
(99)
Denne undersøgelse viste imidlertid, jf. betragtning 41-43, at faldet i EU-forbruget på det frie marked var ubetydeligt i den betragtede periode. Derfor kunne virkningen af den økonomiske krise i retning af et fald i forbruget ikke have været årsag til det bratte fald i salgsmængden, jf. betragtning 62-64.
(100)
Analysen af EU-erhvervsgrenens rentabilitetstal på det frie marked afslørede, at især VAM-industrien led tab, når man sammenlignede med andre lignende kemiske varer. Rentabiliteten af disse andre varer rettede sig endvidere efter krisen, hvorimod VAM-industrien fortsatte sin nedadgående tendens. Dette fører til den foreløbige konklusion, at skønt VAM-industrien var mest udsat for at blive påvirket af den økonomiske krise, bør man sondre mellem den og de andre petrokemiske sektorer på grund af de vedholdende tab, som klageren led, som fortsatte efter krisen, og som var direkte forbundet med lavprisimporten fra USA. Påstanden afvises derfor foreløbigt.
(101)
I lyset af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at den økonomiske krise ikke har bidraget til den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, i et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen mellem den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra USA.
3.3. Selvforskyldt skade
(102)
En række interesserede parter hævdede, at klageren havde bidraget til sin vanskelige situation ved at opbygge yderligere produktionskapacitet under recessionen. Det blev hævdet, at faldet i salg og fortjeneste derfor skyldtes en kombination af recession og dårlige forretningsbeslutninger fra klagerens side.
(103)
En række interesserede parter hævdede endvidere, at den teknologi, der benyttes på klagerens anlæg, er den væsentligste årsag til skaden. I den betragtede periode har klageren været ude for adskillige afbrydelser og force majeure-situationer, og det blev hævdet, at faldet i klagerens salg burde tilskrives de talrige afbrydelser, og ikke dumpingimporten fra USA. Der fremkom lignende argumenter i forbindelse med klagerens rentabilitet.
(104)
For så vidt angår den påstand, at klageren ikke skulle have udvidet produktionskapaciteten under den globale økonomiske krise, mindes der om, at klageren ikke erhvervede ny kapacitet, men ganske enkelt udvidede sin produktionskapacitet gennem optimering af eksisterende processer. Dette må betragtes som en fornuftig erhvervsbeslutning på et marked, hvor det samlede forbrug er stabilt, men salget er faldende på grund af konkurrence fra lavprisimport. Denne påstand afvises derfor foreløbigt.
(105)
For så vidt angår påstanden om, at det var afbrydelser som følge af tekniske problemer hos klageren, der førte til den skade, som klageren led, viste undersøgelsen, at produktionsprocessen for VAM kræver periodisk vedligeholdelse og lukning af anlægget med jævne, planlagte intervaller. Derfor bør tre ud af fire afbrydelser ses som led i den vanlige drift af et VAM-anlæg.
(106)
Endvidere konstateredes det, at alle tre planlagte afbrydelser skete ud fra bevidste beslutninger fra klagerens side om at stoppe produktionen på tidspunkter, hvor pristrykket på grund af dumpingimporten var så stærkt, at klageren ikke var i stand til at levere til bæredygtige prisniveauer. Under disse afbrydelser havde klageren tilstrækkelige lagerbeholdningsniveauer til at levere de små efterspurgte mængder, som enten blev solgt pr. kontrakt eller på spotmarkedet. Endvidere bekræfter de faldende lagerbeholdninger, jf. betragtning 72, at der blev foretaget jævnlige leverancer i den betragtede periode.
(107)
På grundlag af ovenstående konstateredes det, at den samlede indvirkning af klagerens afbrydelser ikke var af et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen. Derfor blev de interesserede parters argumenter vedrørende selvforskyldt skade afvist.
3.4. Adgang til råmaterialer: den naturlige konkurrencemæssige fordel hos producenter i det pågældende land
(108)
En række interesserede parter hævdede, at klagerens afhængighed af eksterne leverancer af råmaterialer snarere end dumpingimporten burde betragtes som en af hovedkilderne til dennes problemer. Det blev også hævdet, at eksportører fra USA har en naturlig konkurrencefordel, fordi de har adgang til billigere råmaterialer, nemlig ethylen og eddikesyre.
(109)
For så vidt angår de påståede problemer med klagerens tilgængelige kilder til råmaterialer, kunne ovennævnte argument ikke fastholdes, da det konstateredes, at klageren også har let adgang til materialer fra sin leverandørs fabrik og fra et søsterselskab. Derfor var priserne på de vigtigste råmaterialer sammenlignelige med priserne på dem, som var tilgængelige på markedet i det pågældende land.
(110)
Heraf følger, at - skønt de generelle priser på råmaterialer til fremstilling af VAM faktisk kan have været lavere i USA end på EU-markedet - havde dette ikke nogen indvirkning på klagerens omkostninger.
(111)
Den kendsgerning, at forskellen i råmaterialepris kun kunne have haft en delvis indflydelse på de problemer, som klageren var udsat for, støttedes endvidere af den kendsgerning, at rentabilitetstallene for andre varer fremstillet af klageren, som indeholdt de samme råmaterialer, var betydeligt bedre.
(112)
Det må på grundlag af ovenstående foreløbigt konkluderes, at indvirkningen af råmaterialepriserne ikke var af et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra USA og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(113)
Det blev således konkluderet, at der er en årsagssammenhæng mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra USA. Andre mulige skadesårsager, dvs. indvirkning fra importen fra andre tredjelande, indvirkning fra den økonomiske krise, eksporterende producenters naturlige konkurrencefordele, for så vidt angår råmaterialer og selvforskyldt skade, er blevet analyseret, og ingen af dem havde en indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, som var af et omfang, der kunne bryde den konstaterede årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra USA og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(114)
På grundlag af ovenstående analyse af virkningerne af alle kendte faktorer for EU-erhvervsgrenens situation konkluderedes det derfor foreløbigt, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra USA og den væsentlige skade, der er påført EU-erhvervsgrenen i UP.
F. UNIONENS INTERESSER
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(115)
Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen påførtes væsentlig skade på grund af virkningerne af dumpingimporten, som underbød erhvervsgrenens priser, jf. betragtning 48 ff.
(116)
EU-erhvervsgrenen investerer for at øge sin effektivitet og strømliner gradvist sin produktionsproces. Det kan forventes, at foranstaltningerne vil hindre yderligere illoyal konkurrence fra dumpingimport til lave priser og dermed skabe mulighed for, at EU-erhvervsgrenens situation genoprettes.
(117)
På den anden side er EU-erhvervsgrenens nuværende økonomiske situation og rentabilitet, som det fremgår af denne analyse i betragtning 54 ff., ikke solid nok til at modstå yderligere pristryk fra dumpingimporten, hvis der ikke indføres foranstaltninger. Konsekvensen ville sandsynligvis blive indstilling eller betydelig nedbringelse af EU-erhvervsgrenens produktion til det frie marked.
(118)
I lyset af ovenstående analyse forventes EU-erhvervsgrenen at nyde godt af indførelsen af midlertidige foranstaltninger.
2. Importørernes interesser
(119)
Kommissionen udsendte spørgeskemaer til de to kendte ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som gav sig til kende inden for de frister, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(120)
Undersøgelsen viste, at en betydelig del af den enes samlede omsætning vedrører den pågældende vare.
(121)
Indvirkningen af tolden på importørens rentabilitet blev analyseret. Analysen viste, at fortjenesten og avancen på dennes import er af et sådant omfang, at indførelsen af foranstaltninger faktisk kunne føre til et fald i dennes rentabilitet. Hvis foranstaltningerne indføres vil de derfor ud fra et omkostningsperspektiv sandsynligvis få en virkning på importørens forretninger. Importøren bekræftede ikke desto mindre, at denne ville være i stand til at vælte i det mindste en del af omkostningsstigningen over på sine kunder som følge af den nuværende situation på markedet, hvor efterspørgslen forventes at forblive konstant. Undersøgelsen afslørede endvidere, at det er muligt for importøren at skifte til købe varen fra producenter, der ikke er omfattet af tolden, som f.eks. taiwanske eksportører eller EU-producenter.
(122)
I lyset af ovenstående konkluderes det, at virkningen for importørerne af indførelsen af foranstaltninger ville blive begrænset.
3. Brugernes interesser
(123)
Brugerne har udvist stor interesse i denne sag. Tolv brugere samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen; ud af disse blev to kontrolleret på grundlag af deres importmængde fra det pågældende land. Disse virksomheder er beliggende i hele EU og er til stede i sektoren for industrianvendelser som f.eks. overfladebelægninger, maling og klæbemidler.
(124)
De samarbejdsvillige brugeres import udgør omkring en tredjedel af den samlede import fra USA baseret på tal fra Eurostat. Undersøgelsen viste, at 30 % af de samarbejdsvillige brugeres VAM-indkøb stammer fra USA, og 57 % stammer fra EU.
(125)
Undersøgelsen viste, at VAM i gennemsnit udgjorde omkring en tredjedel af de to kontrollerede brugeres produktionsomkostninger.
(126)
En række brugere hævdede, at indførelsen af foranstaltninger ville øge deres produktionsomkostninger, og at det ville være vanskeligt at vælte denne omkostningsstigning over på deres kunder på grund af den skarpe priskonkurrence på markedet. Angiveligt kan denne vanskelighed føre enten til en nedbringelse af brugernes markedsandel til fordel for deres konkurrenter uden for Unionen eller til et skift fra deres nuværende produktionsproces til andre, som ikke omfatter den pågældende vare. Angiveligt vil den endelige konsekvens af foranstaltningerne blive en betydelig nedbringelse af brugernes fortjenstmargener.
(127)
To af disse brugere påstod, at de nedbragte fortjenstmargener ville føre til færre investeringer i deres produktion, og at beskæftigelsen dermed ville blive berørt.
(128)
For så vidt angår påstanden vedrørende nedbringelsen af fortjenstmargenen, forventes det i betragtning af brugernes sunde rentabilitetsniveauer, at indførelsen af told kun ville nedbringe deres fortjenstmargener ubetydeligt, hvis det ikke skulle lykkes brugerne at vælte omkostningsstigningen over på deres kunder. Derfor er det sandsynligt, at investeringerne i produktion ikke ville blive påvirket, og at der ikke ville være nogen betydelig negativ effekt på beskæftigelsen. På grundlag af ovenstående blev påstanden afvist.
(129)
For så vidt angår påstanden om, at foranstaltningerne over for importen af den pågældende vare ville skade EU-brugernes konkurrenceevne, da de ville øge deres produktionsomkostninger og fremme import af varer i senere produktionsled fra andre tredjelande, mindes der om, at tolden ikke har til formål at stoppe importen, og at foranstaltningernes niveau ikke er af et omfang, der forhindrer brugere i at købe fra USA. Formålet med antidumpingtold er at genetablere redelige konkurrencevilkår på EU-markedet for den pågældende vare. På grundlag af ovenstående og den betragtning, at kun en tredjedel af brugernes VAM-forbrug kommer fra USA, afvises påstanden.
(130)
Ud over ovenstående skal det også fremhæves, at mange brugere gjorde opmærksom på, at tilstrækkelige forsyninger af VAM fra EU udgør en prioritet i betragtning af det begrænsede antal VAM-kilder. I den forbindelse mindes der om, at undersøgelsen har vist, at det er sandsynligt, at EU-erhvervsgrenen vil så godt som ophøre med levering af VAM til det frie marked, hvis der ikke indføres foranstaltninger. For så vidt angår forsyningsdiversitet, ville indførelsen af foranstaltninger derfor også være i EU-brugernes interesse.
(131)
I lyset af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at de negative virkninger af indførelsen af foranstaltninger på brugerne ville blive begrænsede.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(132)
I betragtning af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at det ud fra de oplysninger, som er tilgængelige om EU's interesser, ikke klart kan konkluderes, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger over for importen af vinylacetat med oprindelse i USA ikke er i EU's interesse.
G. FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(133)
På baggrund af ovennævnte konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og EU's interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
1. Skadestærskel
(134)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-erhvervsgrenen har befundet sig i, til ophør.
(135)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver form for foranstaltninger bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport.
(136)
Derfor blev skadestærsklen beregnet på grundlag af en sammenligning mellem dumpingimportens gennemsnitspris og EU-erhvervsgrenens målpris. Målprisen blev fastsat ved at lægge en målfortjenstmargen til EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger. Målfortjenstmargenen blev foreløbigt fastsat til 9,9 %. Denne fortjenstmargen blev fastsat på grundlag af rentabiliteten ud fra det gennemsnitlige afkast (målt som EBITDA i forhold til salget), som petrokemiske virksomheder, der opererer i en sektor svarende til VAM-sektoren, genererede i perioden 2007-2009.
(137)
De deraf følgende underbudsmargener er på over 30 %.
2. Midlertidige foranstaltninger
(138)
På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger på importen af varer med oprindelse i det pågældende land svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede dumpingmargen.
(139)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for alle andre virksomheder) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i USA og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for "alle andre virksomheder".
(140)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Kommissionen kan efter høring af det rådgivende udvalg om nødvendigt ændre forordningen i overensstemmelse hermed ved at ajourføre listen over virksomheder, som er omfattet af individuelle toldsatser.
(141)
På grundlag af ovenstående foreslås følgende midlertidige antidumpingtoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Midlertidig told
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Alle andre virksomheder
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(142)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, som gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Desuden bør det fremføres, at de konklusioner, der ligger til grund for indførelse af antidumpingtold i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse i lyset af de endelige konklusioner -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af vinylacetat, som i øjeblikket henhører under KN-kode 2915 32 00, og som har oprindelse i Amerikas Forenede Stater.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Antidumpingtold
Taric-tillægskode
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Alle andre virksomheder
13,8 %
B999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke denne forordning blev vedtaget, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en frist på en måned efter datoen for nærværende forordnings ikrafttrædelse, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de berørte parter inden for en frist på en måned efter nærværende forordnings ikrafttrædelse fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. august 2011.
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 821/2011
ze dne 16. srpna 2011
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz vinylacetátu pocházejícího ze Spojených států amerických
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „Unie“),
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) informovala Komise dne 4. prosince 2010 o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu vinylacetátu pocházejícího ze Spojených států amerických (dále jen „USA“ nebo „dotčená země“) do Unie.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 22. října 2010 společností Ineos Oxide Ltd (dále jen „žadatel“) představující významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby vinylacetátu v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, které byly považovány za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, obchodníky, uživatele, dodavatele a sdružení, o kterých je známo, že se jich to týká, a zástupce Spojených států amerických. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Všem zúčastněným stranám, které požádaly o slyšení a doložily zvláštní důvody pro takové slyšení, bylo vyhověno.
(5)
Komise rozeslala dotazníky čtyřem známým vyvážejícím výrobcům v dotčené zemi. Vyplněný dotazník vrátili tři z těchto vyvážejících výrobců. Čtvrtý vyvážející výrobce odmítl v rámci šetření spolupracovat a byl následně informován, že s ním bude zacházeno jako s nespolupracující společností podle článku 18 základního nařízení.
(6)
Komise zaslala dotazníky také žadateli a dalšímu výrobci v Unii uvedenému v podnětu.
(7)
Vzhledem ke zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení a jichž se toto šetření potenciálně týká, se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku podle článku 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, požádáni, aby se Komisi přihlásili a uvedli informace v souladu s oznámením o zahájení řízení. Avšak vzhledem k tomu, že se ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení přihlásili pouze dva dovozci, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný. Dva dovozci v Unii řádně vyplnili dotazník a u jednoho z nich byla provedena inspekce na místě.
(8)
Na druhé straně se řada zúčastněných stran přihlásila jako uživatelé. Těmto stranám byl zaslán dotazník určený konkrétně uživatelům. Dotazník vyplnilo dvanáct společností a u dvou z nich byla provedena inspekce na místě.
(9)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné, aby mohla předběžně rozhodnout o dumpingu, výsledné újmě a zájmu Unie, a provedla inspekce na místě u těchto společností:
a)
Výrobci v Unii
Ineos Oxide Ltd, Spojené království
Wacker Chemie AG, Německo
b)
Vyvážející výrobci v dotčené zemi
Celanese Ltd.
The Dow Chemical Company
LyondellBasell Industries, Acetyls, LLC
c)
Společnosti v dotčené zemi, které nejsou ve spojení
Terminal, Spojené státy [jméno strany a přesné umístění - důvěrné]
d)
Společnosti v Unii, které jsou ve spojení a které ve spojení nejsou
Celanese Chemicals Europe GmbH, Německo
Lyondell Chemie Nederland B.V., Nizozemsko
Terminal, Unie [jméno strany a přesné umístění - důvěrné]
e)
Společnosti ve spojení, které nejsou v Unii ani ve Spojených státech amerických
Dow Europe GmbH, Švýcarsko
f)
Dovozci
Gantrade Ltd, Spojené království
g)
Uživatelé
Vinavil, Mapei, Itálie
Synthomer, Spojené království
3. Období šetření
(10)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání vývoje významného pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(11)
Dotčený výrobek je definován jako vinylacetát pocházející ze Spojených států amerických, v současnosti kódu KN 2915 32 00.
(12)
Vinylacetát (dále také „VAM“ nebo „dotčený výrobek“) je komoditní chemikálie získaná z kyseliny octové.
(13)
Vinylacetát má širokou škálu použití. Používá se většinou jako vstupní surovina pro dva navazující výrobky, a to polyvinylacetát a polyvinylalkohol. Tyto navazující výrobky jsou důležitými polymery v různých výrobních odvětvích. Polymery vinylacetátu se běžně používají při výrobě barev, lepidel, nátěrových hmot a pro povrchovou úpravu textilních materiálů.
(14)
Šetření odhalilo, že existuje pouze jeden typ dotčeného výrobku.
2. Obdobný výrobek
(15)
Šetření odhalilo, že vinylacetát vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie a vinylacetát vyráběný v dotčené zemi a vyvážený do Unie mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a způsoby použití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují tyto výrobky předběžně za obdobné.
C. DUMPING
1. Běžná hodnota
(16)
Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo pro stanovení běžné hodnoty nejprve zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům příslušných vyvážejících výrobců v dotčené zemi byl reprezentativní, tj. že celkový objem tohoto prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie.
(17)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej každého vyvážejícího výrobce mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Bylo tak učiněno zjištěním poměru ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům v období šetření.
(18)
Transakce v rámci domácího prodeje byly považovány za ziskové v případě, že se jednotková cena rovnala výrobním nákladům nebo byla vyšší. Proto byly stanoveny výrobní náklady na domácím trhu v období šetření.
(19)
V případě, že více než 80 % objemu domácího prodeje přesahovalo náklady a vážená průměrná prodejní cena se rovnala váženým průměrným výrobním nákladům nebo byla vyšší, se běžná hodnota vypočítala jako vážený průměr všech cen domácího prodeje bez ohledu na to, zda byly ziskové či nikoliv. Avšak v případě, že objem ziskového prodeje představoval 80 % nebo méně celkového objemu prodeje nebo že vážená průměrná prodejní cena byla nižší než vážené průměrné výrobní náklady, byla běžná hodnota vypočtena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje.
2. Vývozní cena
(20)
Z šetření vyplynulo, že vinylacetát byl vyvážen z dotčené země do Unie buď i) prostřednictvím obchodních společností ve spojení, které se nacházejí v Unii, nebo ii) v případě jednoho vyvážejícího výrobce prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, která se nachází mimo Unii.
(21)
V obou případech byly podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení vývozní ceny stanoveny na základě cen dalšího prodeje prvním nezávislým odběratelům v Unii, přičemž byly náležitě upraveny o všechny náklady vzniklé v období mezi dovozem a dalším prodejem a o zisky.
3. Srovnání
(22)
Běžná hodnota byla porovnána s vývozní cenou příslušných vyvážejících výrobců na základě cen ze závodu.
(23)
Pro účely zajištění spravedlivého porovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou byl proveden náležitý odpočet ve formě úprav u rozdílů majících vliv na ceny a cenovou porovnatelnost v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. V případě, kdy to bylo použitelné a odůvodněné, byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na manipulaci a skladování, dopravu a pojištění, úvěrových nákladech, rabatech, provizích a dovozním clu.
4. Dumpingové rozpětí
(24)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí u spolupracujících vyvážejících výrobců ve Spojených státech amerických stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.
(25)
Aby bylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce, byla nejprve stanovena úroveň nedostatečné spolupráce. Proto byl srovnán objem vývozu do Unie, který uváděli spolupracující vyvážející výrobci, s příslušnými dovozními statistikami Eurostatu.
(26)
Vzhledem k vysoké úrovni spolupráce ve Spojených státech amerických (nad 90 %) bylo předběžně považováno za vhodné stanovit zbytkové dumpingové rozpětí u všech nespolupracujících vyvážejících výrobců v této zemi na úrovni nejvyššího cla uloženého spolupracujícímu vývozci. Tato záležitost může být následně přehodnocena v závěrečné fázi.
(27)
Na základě výše uvedené metodiky jsou prozatímní dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, tato:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Celanese Ltd.
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13,0 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(28)
Podnět podala společnost Ineos Oxide Ltd (dále jen „žadatel“), výrobce vinylacetátu v Unii, představující významný podíl celkové výroby vinylacetátu v Unii. Zahájení řízení podpořil druhý výrobce v Unii, společnost Wacker GmbH. Podnět tedy podpořili výrobci v Unii, kteří představují více než 25 % celkové výroby vinylacetátu výrobním odvětvím Unie. Proto bylo řízení zahájeno podle ustanovení čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(29)
U třetího výrobce působícího v Unii (Celanese Europe GmbH) bylo zjištěno spojení s vyvážejícím výrobcem působícím v dotčené zemi. Podle informací získaných v průběhu šetření bylo předběžně zjištěno, že tento výrobce je zcela pod kontrolou společnosti Celanese Corporation se sídlem v USA, která má rozhodující úlohu v klíčových evropských obchodních operacích, jako je plánování činnosti, kontrola výroby, nákup a prodej.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se mělo za to, že postavení společnosti Celanese Europe GmbH v rámci skupiny je takové, že mohlo vyvolat chování odlišné od chování ostatních výrobců, kteří nejsou ve spojení, ve smyslu čl. 4 odst. 2 základního nařízení. Dále se mělo za to, že díky tomuto postavení by mohla být společnost chráněna před negativními důsledky škodlivého dumpingu. Kromě toho by začlenění takovéto společnosti do zjištění o újmě zkreslilo souhrnné údaje o struktuře výrobního odvětví Unie.
(31)
Na základě toho bylo předběžně stanoveno, že by společnost Celanese Europe GmbH měla být z definice výrobního odvětví Unie vyloučena.
(32)
Proto výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení tvoří dva výrobci, Ineos Oxide Ltd a Wacker GmbH, představující 100 % výroby v Unii. Dále budou označováni jako „výrobní odvětví Unie“.
2. Určení příslušného trhu Unie
(33)
Pro určení toho, zda výrobní odvětví Unie vymezené v 28. a následujících bodech odůvodnění utrpělo podstatnou újmu, bylo zkoumáno, do jaké míry je třeba při analýze zohlednit výrobu dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie pro vlastní potřebu.
(34)
Dotčený výrobek totiž prodává výrobní odvětví Unie na a) volném i b) závislém trhu (v rámci téže skupiny společností). Na závislém trhu se dotčený výrobek používá jako surovina pro různé výrobky používané v barvách, lepidlech, nátěrových hmotách atd.
(35)
V této souvislosti je prodej dotčeného výrobku jako suroviny pro další výrobky společnostem ve stejné skupině považován za „použití pro vlastní potřebu“, je-li splněna alespoň jedna z těchto dvou podmínek: i) prodej se neuskutečňuje za tržní ceny nebo ii) odběratel nemá v rámci téže skupiny společností možnost volného výběru dodavatele. V průběhu šetření bylo předběžně zjištěno, že prodej subjektům ve spojení, které nakupují dotčený výrobek jako surovinu na výrobu odlišného výrobku, musí být považován za prodej pro vlastní potřebu; bylo zjištěno, že podle obchodní politiky společností tyto subjekty ve spojení neměly volný výběr dodavatele.
(36)
Tento rozdíl má význam pro analýzu újmy. Bylo zjištěno, že vinylacetát určený pro vlastní potřebu nebyl vystaven přímé hospodářské soutěži s dovozem z dotčené země. Naproti tomu bylo zjištěno, že výroba určená na prodej na volném trhu přímé hospodářské soutěži s tímto dovozem vystavena byla, protože tento prodej se uskutečnil za běžných tržních podmínek, tj. s možností volného výběru dodavatele. To zaručilo rozlišení závislého a volného trhu v rámci analýzy některých ukazatelů újmy.
(37)
V tomto ohledu bylo zjištěno, že by mohly být přiměřeně přezkoumány následující ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie vztažením k celé činnosti, tj. včetně použití pro vlastní potřebu výrobního odvětví Unie, výroby, kapacity, využití kapacity, investic, zásob, zaměstnanosti, produktivity, mezd a rozsahu dumpingového rozpětí. Důvodem je skutečnost, že tyto ukazatele jsou ovlivněny bez ohledu na to, zda je výrobek dále použit v rámci společnosti nebo skupiny společností pro účely dalšího zpracování nebo zda je prodán na volném trhu.
(38)
Pokud jde o ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a schopnost získat kapitál, byla provedena analýza pouze na úrovni volného trhu, protože skutečnost, že ceny na závislých trzích nejsou reprezentativní z hlediska běžných tržních podmínek, má vliv na spolehlivost těchto ukazatelů.
(39)
Ostatní ekonomické ukazatele týkající se výrobního odvětví Unie, a to spotřeba, prodej, podíl na trhu a ceny na trhu Unie, byly analyzovány a hodnoceny hlavně ve vztahu k situaci převládající na volném trhu, zejména tam, kde existují měřitelné tržní podmínky a kde se transakce provádějí za běžných tržních podmínek s možností volného výběru dodavatele.
(40)
U těchto ukazatelů byl však vzat v úvahu také závislý trh a srovnán s údaji pro volný trh, aby bylo možno stanovit, zda situace na závislém trhu mohla pravděpodobně změnit zjištění vyplývající z analýzy samotného volného trhu.
3. Spotřeba v Unii
(41)
Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě součtu celkového objemu dovozu vinylacetátu podle údajů Eurostatu, zkontrolovaných porovnáním s ověřenými údaji poskytnutými vyvážejícími výrobci o dovozu z dotčené země, a celkového objemu prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie a druhým výrobcem působícím v Unii na trhu Unie.
(42)
S ohledem na malý počet dodavatelů a potřebu chránit důvěrné obchodní údaje podle článku 19 základního nařízení je vývoj spotřeby uveden v indexované podobě.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Celková spotřeba
100
90
87
99
Závislý trh
100
96
100
104
Volný trh
100
88
82
97
(43)
V posuzovaném období spotřeba mírně klesla, a to o 1 % na celkovém trhu Unie a o 3 % na volném trhu. Naopak 4% nárůst byl ve stejném období zaznamenán na závislém trhu.
4. Dovoz z dotčené země
4.1. Objem a podíl na trhu
(44)
Vývoj dovozu z dotčené země z hlediska objemu a podílu na trhu byl následující:
Tabulka 2
Dovoz ze Spojených států amerických
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Podíl na celkovém trhu
(Index 2007 = 100)
100
159
150
149
Podíl na volném trhu
(Index 2007 = 100)
100
162
157
152
Zdroj: Eurostat a informace získané od zúčastněných stran na základě vyplněného dotazníku.
(45)
V průběhu posuzovaného období se dovoz na celkový (závislý a volný) trh Unie z dotčené země zvýšil o 48 %. V důsledku toho došlo ve stejném období ke zvýšení podílu na trhu o 49 %. Podíl na volném trhu se zvýšil o 52 %.
4.2. Ceny dovozu a cenové podbízení
(46)
Průměrné ceny dovozu z dotčené země se vyvíjely takto:
Tabulka 3
Cena dovozu ze Spojených států amerických
Dovozní ceny (EUR/mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
774
814
541
573
(Index 2007 = 100)
100
105
70
74
Zdroj: Eurostat
(47)
V období šetření došlo sice k mírnému nárůstu, ale celkové průměrné dovozní ceny z dotčené země v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření klesly o 26 %.
(48)
Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi průměrnými cenami výrobního odvětví Unie účtovanými na volném trhu a průměrnými dovozními cenami z dotčené země. Příslušné prodejní ceny výrobního odvětví Unie byly v případě potřeby upraveny na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.
(49)
Tyto ceny byly srovnány s cenami účtovanými spolupracujícími vyvážejícími výrobci v USA po očištění o slevy a v případě potřeby upravenými na ceny CIF s dodáním na hranice Unie s příslušnou úpravou o náklady na proclení a náklady vzniklé po dovozu.
(50)
Ze srovnání vyplynulo, že během období šetření byl dotčený výrobek dovezený od všech spolupracujících vývozců v Unii prodáván za ceny, které se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Na základě ověřených údajů předložených spolupracujícími vyvážejícími výrobci průměrná úroveň cenového podbízení, vyjádřená jako procento cen výrobního odvětví Unie, činila 17,9 %. Tato úroveň cenového podbízení se vyskytovala v kombinaci s nepříznivým vývojem cen a podstatným snížením cen.
5. Dovoz z ostatních třetích zemí
(51)
Následující tabulka ukazuje vývoj dovozu z ostatních třetích zemí.
Tabulka 4
Objem dovozu z ostatních třetích zemí
Objem dovozu (mt)
2007
2008
2009
OŠ
Spojené státy americké
103 192
146 800
133 763
152 445
(Index 2007 = 100)
100
142
130
148
Saúdská Arábie
0
0
0
73 156
Ostatní
88 138
52 414
15 937
8 198
Index 2007 = 100
100
59
18
9
Podíl na celkovém trhu
(Index 2007 = 100)
100
66
21
9
Podíl na volném trhu
(Index 2007 = 100)
100
68
22
10
Zdroj: Eurostat
(52)
Na počátku posuzovaného období dovoz z dotčené země konkuroval ostatním zemím, včetně Tchaj-wanu, Ukrajiny a Ruska. Na konci posuzovaného období se dovoz z těchto tradičních zdrojů snížil téměř na nulu.
(53)
Nová vyvážející země, Saúdská Arábie, která vstoupila na trh Unie v průběhu období šetření, vyvezla v období šetření přibližně 73 000 tun. Dopad tohoto vývoje na výrobní odvětví Unie je uveden v 91. a následujících bodech odůvodnění.
6. Situace ve výrobním odvětví Unie
6.1. Obecně
(54)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie hodnocení všech hospodářských činitelů a ukazatelů týkajících se stavu výrobního odvětví Unie od roku 2007 do konce období šetření.
(55)
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, mzdy a rozsah dumpingových rozpětí), jakož i mikroekonomické ukazatele (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice, výrobní náklady) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení bylo založeno na informacích vycházejících z ověřených dotazníků předložených výrobním odvětvím Unie.
(56)
Je nutno podotknout, že žadatel zřídil svá výrobní zařízení až během roku 2007; v důsledku toho nebylo možno získat pro rok 2007 údaje o některých ukazatelích újmy (o ziskovosti, mzdách, investicích, návratnosti investic, peněžním toku). Proto se u těchto ukazatelů analýza týká období od roku 2008 do období šetření. U zbývajících ukazatelů jsou údaje pro rok 2007 k dispozici. Jejich analýza se tedy týká celého posuzovaného období (od roku 2007 do období šetření).
(57)
Žadatel se zcela zaměřuje na dodávání dotčeného výrobku na volný trh, zatímco druhý výrobce v Unii je zaměřen hlavně na závislý trh a pouze malý zlomek je určen pro volný trh. S ohledem na skutečnost, že údaje pro analýzu újmy většinou pocházejí pouze ze dvou zdrojů, z nichž jeden je zaměřen hlavně na závislý trh, a vzhledem k tomu, že se ukázalo, že je třeba u řady ukazatelů újmy rozlišovat mezi celkovým a volným trhem, musely být údaje týkající se výrobního odvětví Unie indexovány v zájmu zachování důvěrnosti informací podle článku 19 základního nařízení.
6.2. Makroekonomické ukazatele
6.2.1. Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(58)
Níže uvedená tabulka uvádí vývoj výroby, výrobní kapacity a využití kapacity celého výrobního odvětví Unie:
Tabulka 5
Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity Unie
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Výroba celkem
100
105
102
92
Výrobní kapacita celkem
100
121
126
143
Využití kapacity celkem
100
87
81
64
(59)
Jak ukazuje tabulka výše, v průběhu posuzovaného období se celková výroba v Unii snížila o 8 %.
(60)
Výrobní kapacita se ve stejném období zvýšila o 43 %. K tomuto nárůstu kapacity však nedošlo v důsledku zavedení nových výrobních linek, ale díky účinnějšímu využití stávající kapacity.
(61)
Kombinace těchto dvou faktorů, tj. snížení objemu výroby a zvýšení výrobní kapacity ve stejném období, vedla k významnému poklesu využití kapacity o 36 % v průběhu posuzovaného období.
6.2.2. Objem prodeje a podíl na trhu
(62)
Údaje v tabulce níže představují objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie rozdělené mezi celkový, závislý a volný trh.
Tabulka 6
Objem prodeje a podíl na trhu
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Prodej celkem
100
99
96
88
Podíl na trhu (%)
100
110
111
88
Prodej na závislém trhu
100
111
109
113
Podíl na trhu (%)
100
115
108
109
Prodej na volném trhu
100
89
86
67
Podíl na trhu (%)
100
102
104
69
(63)
Celkový objem prodeje se v posuzovaném období snížil o 12 %. Tento pokles byl ještě strmější na volném trhu, kde došlo mezi rokem 2007 a obdobím šetření ke snížení o 33 %. Opačný vývoj zaznamenal závislý trh, kde se objem prodeje ve stejném období zvýšil o 13 %.
(64)
Pokles objemu prodeje se odrazil na podílu na trhu, který se snížil mezi rokem 2007 a obdobím šetření o 11 % u celkového trhu a o 31 % u volného trhu. Závislý trh opět zaznamenal opačný vývoj a vykázal v průběhu téhož období nárůst o 9 %.
6.2.3. Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 7
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(Index 2007 = 100)
2007
2008
2009
OŠ
Počet zaměstnanců celkem
100
96
98
100
Produktivita celkem (jednotka/zaměstnanec)
100
109
104
92
Roční mzdy celkem
0
100
95
88
(65)
Celková zaměstnanost zůstala mezi rokem 2007 a obdobím šetření stabilní. Je třeba poznamenat, že výroba vinylacetátu není náročná na práci, a údaje o zaměstnanosti nejsou proto úzce vázány na údaje o výrobě. Zaměstnanost tedy v tomto výrobním odvětví není významným ukazatelem.
(66)
V průběhu posuzovaného období se mezi rokem 2007 a obdobím šetření celková produktivita na jednoho zaměstnance snížila o 8 %. K tomu došlo po snížení výroby a zvýšení výrobní kapacity, jak je vysvětleno v 58. a následujících bodech odůvodnění.
6.2.4. Rozsah skutečného dumpingového rozpětí
(67)
Dumpingová rozpětí jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu. Všechna stanovená rozpětí byla vyšší než minimální. Navíc vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.3. Mikroekonomické ukazatele
6.3.1. Obecné poznámky
(68)
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice, výrobní náklady) byla provedena na úrovni celého výrobního odvětví Unie, jak je stanoveno v 28. a následujících bodech odůvodnění.
(69)
Z výše uvedených ukazatelů muselo být posouzení ziskovosti, mezd, investic, návratnosti investic a peněžního toku zaměřeno na volný trh, což znamená, že odráží hlavně údaje poskytnuté žadatelem. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem nemohl být vývoj ukazatelů zisku a peněžního toku uveden v indexované podobě z důvodu zachování důvěrnosti informací.
(70)
Kromě toho, jak je vysvětleno v 56. bodě odůvodnění, nemohl žadatel poskytnout údaje týkající se určitých ukazatelů újmy pro rok 2007; proto byla analýza těchto ukazatelů provedena pro období od roku 2008 do období šetření.
6.3.2. Zásoby
(71)
Údaje níže představují vývoj zásob výrobního odvětví Unie během každého dotčeného období:
Tabulka 8
Zásoby
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Zásoby celkem
100
86
49
69
(72)
Zásoby se v posuzovaném období snížily o 31 %. Tento ukazatel však nelze považovat v tomto výrobním odvětví za významný, neboť výrobci vinylacetátu vyrábějí na objednávku a většinou udržují omezené zásoby. Zásoby v podstatě pokrývají pouze několikatýdenní spotřebu.
6.3.3. Prodejní ceny
(73)
Níže uvedená tabulka představuje vývoj cen výrobního odvětví Unie na celkovém, závislém a volném trhu.
Tabulka 9
Prodejní ceny
Index 2007 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Průměrná jednotková prodejní cena na celkovém trhu
100
107
74
84
Průměrná jednotková prodejní cena na závislém trhu
100
115
82
92
Průměrná jednotková prodejní cena na volném trhu
100
102
69
77
(74)
V posuzovaném období se prodejní ceny u celkového trhu Unie snížily o 16 %. Prodejní ceny klesly na obou trzích, i když na volném trhu byl pokles výraznější (-23 %) než na závislém trhu (-8 %).
6.3.4. Ziskovost, peněžní tok, návratnost investic, schopnost získat kapitál a investice
(75)
Ziskovost obdobného výrobku na volném trhu byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie byl vyjádřen jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje.
(76)
Ziskovost na volném trhu se v průběhu posuzovaného období snížila. V průběhu období šetření byly každý měsíc vykazovány ztráty. To bylo důsledkem silného poklesu objemu prodeje i prodejních cen.
(77)
Níže uvedená tabulka ukazuje, že výrobní odvětví Unie zvýšilo své investice do dotčeného výrobku i přes klesající ziskovost. Investice se týkaly především zdokonalování a udržování výrobní technologie a procesu v zájmu zvýšení efektivnosti.
Tabulka 10
Investice
Index 2008 = 100
2007
2008
2009
OŠ
Investice celkem
není k dispozici
100
129
127
(78)
Investice se v průběhu posuzovaného období zvýšily o 27 %.
(79)
Navzdory zvýšení investic návratnost investic ve vztahu k dotčenému výrobku nedosáhla očekávané úrovně a mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesla.
(80)
Snížení bylo patrné mezi rokem 2008 a obdobím šetření též u peněžního toku, což ukazuje na stále menší schopnost výrobního odvětví Unie vytvářet hotovost a následně na oslabování finanční situace výrobního odvětví Unie.
(81)
Zvyšováním investic tedy výrobní odvětví stále ukazovalo schopnost získat kapitál, nicméně tato schopnost je omezována klesajícím prodejem a rostoucími obtížemi při vytváření peněžního toku.
7. Závěr o újmě
(82)
Analýza situace ve výrobním odvětví Unie ukazuje klesající vývoj u všech hlavních ukazatelů újmy. Na rozdíl od poměrně stálé spotřeby klesla v posuzovaném období celková výroba o 8 %. Během téhož období ztratilo výrobní odvětví Unie 11 % podílu na celkovém trhu a 33 % podílu na volném trhu. Využití kapacity se snížilo o 36 %. Během stejného období se dovoz z dotčené země zvýšil o 48 %.
(83)
Během posuzovaného období se celkový objem prodeje výrobního odvětví Unie snížil o 12 %. Výraznější klesající vývoj v objemu prodeje lze pozorovat u vývoje týkajícího se volného trhu, kde v posuzovaném období došlo k poklesu o 33 %.
(84)
Pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie byl doprovázen celkovým snížením cen o 16 %. Stejně jako v případě objemu prodeje byla situace ještě horší na volném trhu, kde bylo zaznamenáno snížení cen o 23 %. Ztráta objemu prodeje spolu se snížením cen měla dopad na úroveň zisku a vedla ke ztrátám v každém měsíci období šetření.
(85)
Jedinými ukazateli vykazujícími pozitivní vývoj byly investice, které se zvýšily o 27 %, a schopnost získat kapitál. Investice však nedosáhly očekávané návratnosti a mezi rokem 2008 a obdobím šetření poklesly.
(86)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti šetření potvrdilo, že pokud bude tato situace pokračovat, přeruší pravděpodobně výrobní odvětví Unie v důsledku ztrát zaznamenaných v průběhu šetření rozsáhlejší výrobu vinylacetátu určeného pro volný trh.
(87)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem utrpělo výrobní odvětví Unie v průběhu období šetření podstatnou újmu.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(88)
Podle čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení se zkoumalo, zda byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobena dumpingovým dovozem z dotčené země. Dále byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, aby bylo zajištěno, že jakákoliv újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dumpingovému dovozu.
2. Dopad dovozu z USA
2.1. Obecně
(89)
Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem dumpingového dovozu od roku 2007 do období šetření a souběžnou ztrátou podílu výrobního odvětví Unie na trhu v tomtéž období. Při šetření byly také zjištěny nepříznivé cenové účinky dumpingového dovozu, který se neustále cenově podbízel cenám výrobního odvětví Unie a v důsledku toho snižoval jeho ziskovost.
(90)
Některé strany tvrdily, že zvýšení dovozu pouze nahrazovalo dovoz zajišťovaný dříve jinými dovážejícími zeměmi a/ nebo pokrývalo zvýšenou poptávku na trhu EU. Avšak údaje o dovozu (viz tabulka 2) ani o spotřebě (viz tabulka 1) toto tvrzení nepotvrzují. V této souvislosti se připomíná, jak vyplývá z 43. bodu odůvodnění, že spotřeba byla relativně stabilní a dokonce se v posuzovaném období mírně snížila, zatímco dovoz z USA se zvýšil o 48 %.
3. Účinky jiných činitelů
3.1. Dopad dovozu z jiných třetích zemí
3.1.1. Dopad dovozu ze Saúdské Arábie
(91)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že příčinou újmy výrobního odvětví Unie je dovoz VAM ze Saúdské Arábie.
(92)
Saúdská Arábie je, jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění výše, skutečně po USA druhým největším vývozcem VAM do Unie. Dovoz ze Saúdské Arábie na trh Unie byl zahájen až v průběhu období šetření.
(93)
Údaje Eurostatu uvedené níže v tabulce 11 ukazují ceny dovozu ze Saúdské Arábie a ostatních třetích zemí.
Tabulka 11
Prodejní ceny vývozu z ostatních třetích zemí
EUR/mt
2007
2008
2009
OŠ
Saúdská Arábie
není k dispozici
není k dispozici
není k dispozici
636
(Index IP = 100)
0
0
0
100
Ostatní
878
919
473
633
(Index 2007 = 100)
100
105
54
72
(94)
Tabulka ukazuje, že průměrná cena dovozu ze Saúdské Arábie ve výši 636 EUR byla srovnatelná s cenami dovozu z ostatních třetích zemí, které byly průměrně ve výši 633 EUR, ale o 11 % vyšší než průměrná cena dovozu z USA ve výši 573 EUR.
(95)
Skutečnost, že dovozci ze Saúdské Arábie působí ve stejném cenovém segmentu jako ostatní dovozci, který je cenově významně odlišný od vývozu z USA, ukazuje, že se vyvážející výrobci ze Saúdské Arábie chovají odlišně od USA z hlediska stanovení cen a z hlediska možného dopadu na výrobce v Unii.
(96)
Na tomto základě lze učinit předběžný závěr, že dovoz ze Saúdské Arábie nenarušuje příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
3.2. Dopad hospodářské krize
(97)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že snížení výroby a objemu prodeje výrobního odvětví Unie by mělo být přičítáno snižující se spotřebě. Tyto zúčastněné strany také tvrdily, že klesající vývoj v průměrných prodejních cenách byl způsoben celosvětovou hospodářskou krizí.
(98)
Jiné zúčastněné strany tvrdily, že během hospodářské krize utrpěli vážné ztráty všichni výrobci petrochemických produktů, včetně výrobců VAM, a proto by neměly být ztráty, které utrpělo výrobní odvětví Unie, připisovány dumpingovému dovozu z dotčené země.
(99)
Avšak současné šetření, jak je uvedeno v 41. až 43. bodě odůvodnění, ukázalo, že snížení spotřeby v Unii na volném trhu bylo v průběhu posuzovaného období zanedbatelné. Proto dopad hospodářské krize nemůže být z hlediska snížení spotřeby důvodem prudkého poklesu objemu prodeje, jak je uvedeno v 62. až 64. bodě odůvodnění.
(100)
Analýza údajů o ziskovosti volného trhu výrobního odvětví Unie odhalila, že odvětví VAM utrpělo ztráty zejména ve srovnání s ostatními vyráběnými podobnými chemickými výrobky. Kromě toho, ziskovost těchto ostatních výrobků se po krizi obnovila, kdežto v případě VAM se nadále zhoršovala. To vede k předběžnému závěru, že ačkoli je velmi pravděpodobné, že odvětví VAM bylo postiženo hospodářskou krizí, mělo by být odlišeno od ostatních odvětví petrochemické výroby z důvodu neustálých ztrát vykazovaných žadatelem, které pokračovaly i po krizi, což bylo v přímé souvislosti s levným dovozem z USA. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá.
(101)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti lze učinit předběžný závěr, že hospodářská krize nepřispěla k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, do té míry, že by byla narušena příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA.
3.3. Újma, kterou si výrobce v Unii sám přivodil
(102)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že žadatel přispěl ke své nepříznivé situaci tím, že si obstaral během hospodářského poklesu další výrobní kapacity. Snížení prodeje a zisku bylo tedy údajně způsobeno kombinací hospodářského poklesu a špatného obchodního rozhodnutí ze strany žadatele.
(103)
Několik zúčastněných stran dále tvrdilo, že hlavní příčinou újmy je technologie používaná v závodě žadatele. V průběhu posuzovaného období došlo u žadatele několikrát k přerušení výroby a případům vyšší moci a bylo požadováno, aby bylo snížení prodeje žadatele přičteno četným případům zastavení výroby a nikoli dumpingovému dovozu z USA. Podobné argumenty byly vzneseny ohledně ziskovosti žadatele.
(104)
Pokud jde o tvrzení, že žadatel neměl rozšiřovat výrobní kapacitu v průběhu celosvětového hospodářského poklesu, je třeba připomenout, že si žadatel neobstaral žádné nové kapacity, ale pouze rozšířil svoji výrobní kapacitu prostřednictvím optimalizace stávajících procesů. To je třeba pokládat za smysluplné obchodní rozhodnutí na trhu, kde je celková spotřeba stabilní, ale klesá prodej z důvodu konkurence levného dovozu. Proto se toto tvrzení předběžně zamítá.
(105)
Pokud jde o tvrzení, že újmu žadateli způsobily hlavně výpadky způsobené technickými problémy žadatele, ukázalo šetření, že proces výroby VAM vyžaduje cyklickou údržbu a odstávky závodu v pravidelných, plánovaných intervalech. Proto tři z pěti případů zastavení výroby musí být považovány za součást pravidelného provozu závodu na výrobu VAM.
(106)
Dále bylo zjištěno, že všechna tři plánovaná přerušení výroby byla na základě záměrného rozhodnutí žadatele zastavit výrobu v době, kdy byl cenový tlak způsobený dumpingovým dovozem tak silný, že žadatel nebyl schopen uskutečňovat dodávky při udržitelných cenových hladinách. V průběhu těchto přerušení výroby měl žadatel dostatek zásob pro dodávky poptávaných nízkých objemů, které byly buď smluvně dojednány nebo získány prostřednictvím spotového prodeje. Kromě toho snižující se zásoby, jak je uvedeno v 72. bodě odůvodnění, potvrzují, že v průběhu posuzovaného období byly dodávky stále uskutečňovány.
(107)
Na tomto základě bylo zjištěno, že celkový dopad výpadků výroby u žadatele nebyl tak významný, aby narušil příčinnou souvislost. Proto argumenty vznesené zúčastněnými stranami ohledně újmy, kterou si výrobce v Unii sám přivodil, byly zamítnuty.
3.4. Přístup k surovinám: Přirozená konkurenční výhoda výrobců v dotčené zemi
(108)
Několik zúčastněných stran tvrdilo, že spíše než dumpingový dovoz by měla být za jeden z hlavních zdrojů problémů žadatele považována jeho závislost na externích zdrojích surovin. Dále se vyskytla tvrzení, že vývozci v USA mají přirozenou konkurenční výhodu, neboť mají přístup k levnějším surovinám, tj. ethylenu a kyselině octové.
(109)
Z hlediska údajných problémů ohledně zdrojů surovin dostupných žadateli nelze vznesený argument podpořit, neboť bylo zjištěno, že žadatel také těží z výhody preferenčních kanálů, materiálů dodávaných ze závodu jeho dodavatele v místě i ze sesterské společnosti. Ceny hlavních surovin byly tedy srovnatelné s cenami na trhu v dotčené zemi.
(110)
Z toho vyplývá, že i když ceny hlavní suroviny používané pro výrobu VAM byly obecně možná skutečně nižší v USA než na trhu Unie, nemělo to dopad na náklady žadatele.
(111)
Skutečnost, že rozdíl v ceně surovin mohl mít pouze částečný dopad na problémy žadatele, byla dále podpořena faktem, že významně lepší údaje o ziskovosti byly zaznamenány u ostatních výrobků žadatele, které obsahovaly stejné suroviny.
(112)
Na tomto základě se vyvozuje předběžný závěr, že dopad cen surovin nebyl tak významný, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
4. Závěr o příčinných souvislostech
(113)
Byl tedy učiněn závěr, že existuje příčinná souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z USA. Analyzovány byly i další možné příčiny újmy, tj. dopad dovozu z ostatních třetích zemí, dopad hospodářské krize, přirozená konkurenční výhoda vyvážejících výrobců týkající se suroviny a újma, kterou si výrobce v Unii sám přivodil, a žádná z nich neměla takový dopad na situaci výrobního odvětví Unie, který by narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(114)
Na základě uvedené analýzy účinků všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie byl vyvozen předběžný závěr, že existuje příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem z USA a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie v průběhu období šetření.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(115)
Šetření ukázalo, že výrobnímu odvětví Unie je působena podstatná újma z důvodu účinků dumpingového dovozu, který se podbízí jeho cenám, jak je podrobně uvedeno v 48. a následujících bodech odůvodnění.
(116)
Výrobní odvětví Unie investuje do zvýšení své efektivnosti a postupně racionalizuje svůj výrobní proces. Lze očekávat, že opatření by zabránila další nekalé konkurenci ze strany dumpingového, levného dovozu, a tedy umožnila zlepšení situace výrobního odvětví Unie.
(117)
Na druhé straně, pokud by opatření nebyla uložena, nebude současná finanční situace a ziskovost výrobního odvětví Unie, jak je analyzováno v současném šetření v 54. a následujících bodech odůvodnění, dostatečně silná, aby odolala dalšímu tlaku ze strany dumpingového dovozu. V důsledku toho by pravděpodobně došlo k přerušení nebo významnému snížení výroby výrobního odvětví Unie pro volný trh.
(118)
Vzhledem k výše uvedené analýze se předpokládá, že by výrobní odvětví Unie z uložení prozatímních opatření mělo prospěch.
2. Zájem dovozců
(119)
Komise zaslala dotazníky dvěma známým dovozcům, kteří nejsou ve spojení a kteří se přihlásili ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(120)
Šetření ukázalo, že významný podíl celkového obratu jednoho z nich se týká dotčeného výrobku.
(121)
Byl analyzován dopad cel na ziskovost dovozce. Analýza ukázala, že zisk a přirážka k ceně jeho dovozu jsou v takové výši, že uložení opatření by skutečně mohlo vést ke snížení jeho ziskovosti. Z hlediska nákladů je tedy zřejmé, že pokud by byla opatření uložena, měla by se vší pravděpodobností dopad na podnikání dovozce. Nicméně, dovozce potvrdil, že by byl schopen převést alespoň část zvýšení nákladů na své odběratele s ohledem na současnou situaci na trhu, kde se očekává, že poptávka zůstane stabilní. Navíc šetření odhalilo, že dovozce může přejít na odebírání výrobku od výrobců, kteří nepodléhají clu, například od vývozců z Tchaj-wanu nebo výrobců v Unii.
(122)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje závěr, že vliv uložení opatření na dovozce by byl omezený.
3. Zájem uživatelů
(123)
Uživatelé projevili o tento případ velký zájem. Při šetření spolupracovalo dvanáct uživatelů. Dva z těchto uživatelů byli ověřeni na základě jejich objemu dovozu z dotčené země. Tyto společnosti jsou rozmístěny po celé Unii a působí v odvětví průmyslových aplikací, například nátěrových hmot, barev a lepidel.
(124)
Podle údajů Eurostatu tvoří dovoz spolupracujících uživatelů zhruba jednu třetinu celkového dovozu z USA. Šetření ukázalo, že spolupracující uživatelé nakupují 30 % VAM z USA a 57 % v EU.
(125)
Šetření ukázalo, že VAM představoval v průměru zhruba jednu třetinu výrobních nákladů dvou ověřovaných uživatelů.
(126)
Někteří uživatelé tvrdili, že uložení opatření by zvýšilo jejich výrobní náklady a že by bylo obtížné převést toto zvýšení nákladů na jejich odběratele z důvodu ostré cenové konkurence na trhu. Tento problém může mít údajně za následek snížení podílu uživatelů na trhu ve prospěch jejich konkurentů vně Unie, nebo změnu jejich současného výrobní procesu na jiné procesy, které nezahrnují dotčený výrobek. Konečným důsledkem opatření by údajně bylo významné snížení ziskového rozpětí uživatelů.
(127)
Dva z těchto uživatelů tvrdili, že snížené ziskové rozpětí by vedlo ke snížení investic do jejich výroby a mělo by tedy dopad na zaměstnanost.
(128)
Pokud jde o tvrzení týkající se snížení ziskového rozpětí, s ohledem na dobrou úroveň ziskovosti uživatelů se předpokládá, že kdyby uživatelé nebyli schopni převést zvýšení nákladů na své odběratele, uložení cla by pouze mírně snížilo jejich ziskové rozpětí. Proto by investice do výroby nebyly pravděpodobně narušeny a nepříznivý dopad na zaměstnanost by byl nevýznamný. Na základě výše uvedených skutečností se dané tvrzení zamítá.
(129)
Pokud jde o tvrzení, že by opatření týkající se dovozu dotčeného výrobku poškodila konkurenceschopnost uživatelů v Unii, neboť by zvýšila jejich výrobní náklady a zvýhodňovala dovoz navazujících výrobků z jiných třetích zemí, se připomíná, že cílem cla není zastavit dovoz a že úroveň opatření nebude bránit uživatelům v dovozu z USA. Účelem antidumpingového cla je obnovit spravedlivé podmínky na trhu Unie pro dotčený výrobek. Na základě výše uvedených skutečností a s ohledem na to, že pouze jedna třetina spotřeby VAM ze strany uživatelů pochází z USA, se dané tvrzení zamítá.
(130)
Kromě výše uvedeného je třeba také zdůraznit, že mnoho uživatelů uvádělo, že vzhledem k omezenému počtu zdrojů VAM je dostatečná nabídka VAM pocházejícího z Unie prioritou. V tomto ohledu se připomíná, že šetření ukázalo, že je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie prakticky přeruší dodávky VAM určeného pro volný trh, pokud nebudou opatření uložena. Z hlediska různorodosti nabídky by tak uložení opatření bylo také v zájmu uživatelů v Unii.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že veškeré negativní dopady opatření na uživatele by byly omezené.
4. Závěr týkající se zájmu Unie
(132)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se předběžně konstatuje, že na základě dostupných informací ohledně zájmu Unie nelze učinit jednoznačný závěr, že by uložení prozatímních opatření na dovoz vinylacetátu pocházejícího z USA nebylo v zájmu Unie.
G. NÁVRH POZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(133)
Vzhledem k přijatým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie by měla být uložena antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(134)
Za účelem stanovení výše těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(135)
Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého by mohlo výrobní odvětví tohoto druhu v dané oblasti přiměřeně dosáhnout v běžných podmínkách hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, z prodeje obdobného výrobku v Unii.
(136)
Proto byla úroveň pro odstranění újmy vypočítána na základě srovnání průměrné ceny dumpingového dovozu a cílové ceny výrobního odvětví Unie. Cílová cena byla stanovena na základě součtu cílového ziskového rozpětí a výrobních nákladů výrobního odvětví Unie. Cílové ziskové rozpětí bylo předběžně stanoveno ve výši 9,9 %. Toto ziskové rozpětí bylo stanoveno odkazem na ziskovost na základě průměrného výnosu (měřeného jako EBITDA/tržby), který petrochemické společnosti působící v odvětví podobném odvětví VAM vytvořily v období 2007-2009.
(137)
Výsledná rozpětí cenového podbízení jsou přes 30 %.
2. Prozatímní opatření
(138)
Na základě výše uvedeného a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že na dovoz pocházející z dotčené země by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by tedy měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(139)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby se tedy (na rozdíl od celostátního cla platného pro „všechny ostatní společnosti“) vztahují výlučně na dovoz výrobků pocházejících ze Spojených států amerických a vyrobených těmito společnostmi, a tedy vyjmenovanými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(140)
S veškerými žádostmi o použití těchto sazeb antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. Komise v případě potřeby nařízení po konzultaci s poradním výborem odpovídajícím způsobem pozmění aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(141)
Na základě výše uvedených skutečností jsou navrhované sazby antidumpingového cla, vyjádřené jako cena CIF s dodáním na hranice Unie, předběžně stanoveny takto:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Sazby prozatímního cla
Celanese Ltd.
12,1 %
38,4 %
12,1 %
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
65,8 %
13 %
The Dow Chemical Company
13,8 %
66,2 %
13,8 %
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
66,2 %
13,8 %
H. POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ
(142)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou předběžná a za účelem konečného zjištění mohou být znovu uvážena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz vinylacetátu, v současnosti kódu KN 2915 32 00, pocházejícího ze Spojených států amerických.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je stanovena pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi takto:
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Celanese Ltd.
12,1 %
B233
LyondellBasell Acetyls, LLC
13 %
B234
The Dow Chemical Company
13,8 %
B235
Všechny ostatní společnosti
13,8 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. srpna 2011.