RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1389/2011
af 19. december 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af trichlorisocyanursyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 11, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EF) nr. 1631/2005 (2) indførte Rådet endelige antidumpingforanstaltninger bestående af individuelle toldsatser på mellem 7,3 % og 40,5 % samt en resttold på 42,6 % (3) på importen af trichlorisocyanursyre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Ved forordning (EF) nr. 855/2010 (4) sænkede Rådet den individuelle toldsats, der blev anvendt over for en af virksomhederne, fra 14,1 % til 3,2 %.
2. Anmodning om en fornyet undersøgelse
(3)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (5) af de gældende endelige antidumpingforanstaltninger modtog Kommissionen den 6. juli 2010 en anmodning om indledning af en udløbsundersøgelse af disse foranstaltninger i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Anmodningen er indgivet af European Chemical Industry Council (CEFIC) på vegne af EU-producenter, som tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde mere end 90 %, af den samlede EU-produktion af trichlorisocyanursyre (»ansøgerne«).
(4)
Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping med deraf følgende skade for EU-erhvervsgrenen.
3. Indledning
(5)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 6. oktober 2010 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (6) om indledning af en sådan undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2 (»indledningsmeddelelsen«).
4. Undersøgelse
4.1. Undersøgelsesperiode
(6)
Den nuværende undersøgelsesperiode (NUP) varede fra den 1. juli 2009 til den 30. juni 2010. Sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade blev undersøgt i perioden fra den 1. januar 2007 til udløbet af NUP (den betragtede periode).
4.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(7)
Kommissionen underrettede officielt ansøgerne, den anden kendte EU-producent, de eksporterende producenter, importørerne og de brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for Kina om indledningen af udløbsundersøgelsen.
(8)
Kommissionen gav også interesserede parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede om at blive hørt og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(9)
I betragtning af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter i Kina og ikke-forretningsmæssigt forbundne EU-importører anførtes det i indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at anvende stikprøveudtagning blandt disse parter i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17.
(10)
For at sætte Kommissionen i stand til at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en sådan, blev ovennævnte parter i henhold til grundforordningens artikel 17 anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter offentliggørelsen af meddelelsen om indledning af undersøgelsen og meddele Kommissionen de oplysninger, der blev anmodet om i indledningsmeddelelsen.
(11)
Ingen af de eksporterende producenter i Kina samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.
(12)
Nogle enkelte importørvirksomheder gav sig oprindeligt til kende, men trak sig senere tilbage fra samarbejdet.
(13)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget svar fra de tre kendte EU-producenter og to brugere.
(14)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for, at der fortsat eller igen ville finde dumping sted med deraf følgende skade, og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos de to største EU-producenter:
-
Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barcelona), Spanien
-
Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Barcelona, Spanien.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(15)
Den pågældende vare, der er omfattet af undersøgelsen, er trichlorisocyanursyre og tilberedninger heraf (»TCCA«), også kaldet »symclosen« i den internationale fællesbenævnelse (INN), henhørende under KN-kode ex 2933 69 80 og ex 3808 94 20 (Taric-kode 2933698070 og 3808402020) og med oprindelse i Kina.
(16)
TCCA er et kemisk produkt, der anvendes som et bredspektret organisk desinfektions- og blegemiddel baseret på klor, navnlig til desinficering af vand i svømmebassiner. Det sælges i form af pulver, granulat, tabletter eller flager. Alle former af TCCA og tilberedninger heraf har de samme grundlæggende kendetegn (kemisk sammensætning) og egenskaber (desinfektionsmiddel) og har alle tilsvarende anvendelsesformål, hvorfor de anses for at være en og samme vare.
(17)
Den nuværende undersøgelse bekræftede, at den pågældende vare fremstillet af de eksporterende producenter og solgt til Unionen, hvad angår fysiske og kemiske egenskaber og anvendelsesformål, er identisk med den vare, der fremstilles af EU-producenterne og sælges på markedet i Unionen, og den vare, der fremstilles og sælges af producenten i referencelandet på både hjemmemarkedet og eksportmarkederne. De anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
1. Indledende bemærkninger
(18)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev der foretaget en fornyet undersøgelse med henblik på at fastslå, om de gældende foranstaltningers bortfald sandsynligvis vil medføre, at der fortsat eller igen vil finde dumping sted.
(19)
Som nævnt ovenfor henvendte ingen af de 30 kendte eksporterende producenter sig under stikprøveundersøgelsen eller gav sig til kende i løbet af undersøgelsen.
(20)
Eftersom ingen af de eksporterende producenter i Kina samarbejdede, er konklusionerne vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping baseret på de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, nemlig Eurostats oplysninger, anmodningen om en fornyet undersøgelse og officielle kinesiske eksportstatistikker.
(21)
Derudover blev oplysninger fra den samarbejdsvillige eksporterende producent i referencelandet Japan anvendt som grundlag for fastsættelse af den normale værdi.
2. Dumping af import i NUP
2.1. Referenceland
(22)
Kina har overgangsøkonomi, og derfor skulle den normale værdi som omtalt i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede normale værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (referencelandet) eller på grundlag af prisen ved eksport fra referencelandet til andre lande, herunder Den Europæiske Union, eller, hvor dette ikke er muligt, på ethvert andet rimeligt grundlag, herunder den pris, der faktisk er betalt eller skal betales i Unionen for samme vare, om nødvendigt justeret for at indregne en rimelig fortjenstmargen.
(23)
Kommissionen oplyste i sin indledningsmeddelelse, at Japan var blevet benyttet i den foregående undersøgelse som et egnet land med markedsøkonomi til at fastsætte den normale værdi for Kina, og at Kommissionen havde til hensigt at benyttet Japan igen til samme formål. I forbindelse med denne fornyede undersøgelse blev producenter i andre lande med markedsøkonomi ligeledes kontaktet med henblik på samarbejde, heriblandt USA og Taiwan. Men kun en eksporterende producent i Japan samarbejdede.
(24)
Det konkluderedes derfor, at Japan var et passende referenceland. Der blev i den forbindelse ikke modtaget bemærkninger eller indsigelser fra de berørte parter med hensyn til valget af dette land.
2.2. Normal værdi
(25)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, blev den normale værdi fastsat på grundlag af oplysninger fra den samarbejdsvillige eksporterende producent i referencelandet, dvs. på grundlag af de priser, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet i Japan for samme varer, for hvilke salget fandtes at finde sted i normal handel.
(26)
Det blev først konstateret for den samarbejdsvillige eksporterende producent i Japan, hvorvidt det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder var repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2, dvs. om det svarede til 5 % eller mere af det samlede eksportsalg af den pågældende vare til EU. Det konstateredes, at hjemmemarkedssalget for den samarbejdsvillige eksporterende producent i Japan var repræsentativt i NUP.
(27)
Det blev herefter undersøgt, om hjemmemarkedssalget havde fundet sted i normal handel i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 4.
(28)
Eftersom salget på hjemmemarkedet ansås for fortjenstgivende, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, beregnet som et vejet gennemsnit, i NUP.
2.3. Eksportpris
(29)
Da ingen af de eksporterende producenter i Kina udviste samarbejdsvilje, blev eksportprisen beregnet ved hjælp af Eurostats oplysninger.
2.4. Sammenligning
(30)
Sammenligningen mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris blev foretaget på grundlag af prisen ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Således blev der indrømmet justeringer for forskelle i transport- og forsikringsomkostninger.
2.5. Dumpingmargen
(31)
Som omhandlet i grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev den normale værdi, beregnet som et vejet gennemsnit, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris. Ud fra ovennævnte metode beløber den fastsatte dumpingmargin sig til 75 %.
3. Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne ophæves
3.1. Indledende bemærkning
(32)
Foruden undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fortsat dumping ligeledes undersøgt.
(33)
Følgende elementer blev i den forbindelse undersøgt: den uudnyttede kapacitet i Kina, EU-markedets tiltrækningskraft på kinesiske eksporterende producenter og deres eksport til tredjelande.
3.2. De kinesiske eksporterende producenters uudnyttede kapacitet
(34)
Da der ikke forelå andre oplysninger vedrørende produktionskapacitet, blev analysen foretaget på grundlag af oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 18.
(35)
I henhold til anmodningen om fornyet undersøgelse forblev udnyttelsen af produktionskapaciteten i Kina lav i den betragtede periode, dvs. under 40 %. Som følge af en enorm produktionskapacitet og en lav efterspørgsel på hjemmemarkedet er der tilsyneladende en uudnyttet kapacitet i Kina på mere end 180 000 tons, som kan eksporteres. Dette skal ses i forhold til forbruget i EU på ca. 44 000 tons i NUP.
3.3. EU-markedets tiltrækningskraft
(36)
EU-markedets tiltrækningskraft afspejles i, at indførelsen af antidumpingtold ikke har kunnet stoppe ekspansionen af den kinesiske eksport til Unionen. Selv om importmængden i perioden 2007-2009 var lavere sammenlignet med undersøgelsesperioden i den oprindelige undersøgelse, der førte til indførelsen af foranstaltningerne, var importmængden i NUP højere og nåede op på 22 696 tons.
(37)
På trods af stigningen i den gennemsnitlige importpris i den betragtede periode, har priserne konstant været lavere end EU-erhvervsgrenens priser.
(38)
Det faktum, at importen fra Kina i den betragtede periode er steget til et niveau i NUP, der var højere end i den oprindelige undersøgelsesperiode, viser, at Kina fortsat har interesse i EU-markedet.
3.4. Eksportpriser til tredjelande
(39)
De kinesiske eksportstatistikker blev undersøgt for så vidt angår eksportmængderne fra Kina og priser ved salg til tredjelande. Ifølge disse statistikker var 24 % af eksporten fra Kina i 2010 rettet mod EU-markedet. EU's eksportpriser på fob-niveau var lidt højere end priserne ved eksport til resten af verden. Men i mangel af samarbejde og oplysninger i anmodningen om en fornyet undersøgelse med hensyn til eksport til andre tredjelande kunne der ikke foretages en sammenligning mellem disse cif-priser og EU-erhvervsgrenens gennemsnitspriser. Det faktum, at eksportpriserne ved salg til tredjelande gennemsnitligt er lavere i forhold til priserne ved eksport til Unionen, kan imidlertid ses som en angivelse af, at EU-markedet er et attraktivt marked for de kinesiske eksporterende producenter, og at eksportmængden sandsynligvis vil stige yderligere, hvis der ikke indføres foranstaltninger.
4. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping
(40)
På grundlag af ovenstående resultater kan det konkluderes, at eksporten fra Kina stadig dumpes, og at der er sandsynlighed for fortsat dumping på EU-markedet, hvis de nuværende antidumpingforanstaltninger ophæves. I betragtning af den overskydende kapacitet i Kina og EU-markedets tiltrækningskraft, baseret på en sammenligning mellem eksportpriserne til EU og priserne ved eksport til tredjelande, er det sandsynligt, at mængden af dumpingimport fra Kina til Unionen vil øges betydeligt, hvis foranstaltningerne får lov til at udløbe.
D. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. Definition af EU-erhvervsgrenen
(41)
Den pågældende vare fremstilles i EU af tre virksomheder. De anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i EU, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4 (i det følgende benævnt »EU-erhvervsgrenen«).
2. Indledende bemærkning
(42)
Der blev indhentet oplysninger via Eurostat-statistikkerne, anmodningen om fornyet undersøgelse, spørgeskemabesvarelser og oplysninger, der var blevet indhentet under kontrolbesøgene.
(43)
De økonomiske indikatorer vedrørende produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsvolumen, markedsandel og beskæftigelse er baseret på oplysninger fra de tre EU-producenter. Alle de andre indikatorer er udelukkende baseret på oplysninger fra ansøgerne som følge af det lave samarbejdsniveau hos en af EU-producenterne, der ikke var ansøger i denne undersøgelse. Eftersom ansøgerne tegnede sig for ca. 90 % af EU-produktionen i NUP, ansås deres oplysninger for repræsentative for EU-erhvervsgrenen i forbindelse med denne undersøgelse. Kun oplysninger fra ansøgerne blev kontrolleret på stedet.
(44)
Oplysningerne vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation og forbruget måtte af fortrolighedshensyn kun angives i indeksform, jf. grundforordningens artikel 19. Dette skyldes, at disse økonomiske indikatorer kun vedrører to producenter eller i visse tilfælde tre producenter, hvoraf en kun udøver virksomhed af marginalt omfang inden for sektoren.
(45)
I juni 2009 lukkede en af ansøgerne det ene af to produktionsanlæg, standsede produktionen med virkning fra denne dato og afskedigede samtlige medarbejdere. I første omgang blev det pågældende anlæg standset i nogle måneder, men blev herefter endeligt lukket i januar 2010. Dette havde en vis indvirkning på en række indikatorer såsom forbrug, produktionsvolumen og produktivitet som nærmere forklaret i betragtning 47 og 62.
3. Forbrug på EU-markedet
(46)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af de tre EU-producenters salgsmængder på EU-markedet og importoplysninger fra Eurostat.
(47)
Mellem 2007 og 2009 faldt EU-forbruget af TCCA med 19 %, inden det steg i NUP til et niveau, der var 6 % højere end i 2007. I 2008 og 2009 kan denne tendens forklares ved de kombinerede virkninger af den lavere efterspørgsel som følge af den verdensomspændende økonomiske krise og den begrænsede forsyning som følge af lukningen af et produktionsanlæg i 2009 (se betragtning 45). Det højere EU-forbrug i NUP skyldes hovedsageligt genopretningen efter den økonomiske krise og stigningen i importen fra Kina.
Tabel 1
EU-forbrug
2007
2008
2009
NUP
EU-forbrug (tons)
Indeks (2007 = 100)
100
93
81
106
4. Mængde og markedsandel for dumpingimporten fra Folkerepublikken Kina
(48)
Nedenfor ses udviklingstendensen for mængderne og markedsandelene ved dumpingimport fra Kina. Følgende mængder og markedsandele er baseret på importstatistikker fra Eurostat, eftersom ingen kinesiske eksportører/producenter samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse.
(49)
Importmængden af TCCA fra Kina faldt en smule i 2008 og 2009. Denne nedgang i importen efterfulgtes af en betydelig stigning i NUP (med over 35 % i forhold til 2009). På samme måde opnåede importen fra Kina en stadig større andel af markedet i den betragtede periode.
Tabel 2
Mængder og markedsandele for importen fra Kina
2007
2008
2009
NUP
Importmængde i tons
17 957
17 298
16 645
22 696
Indeks (2007 = 100)
100
96
93
126
Markedsandele (intervaller)
40 %-50 %
40 %-50 %
45 %-55 %
50 %-60 %
5. Prisudvikling for dumpingimporten fra Folkerepublikken Kina og prisunderbud
5.1. Prisudvikling
(50)
Priserne på importen af varer fra Kina er steget støt med 11,3 %. Denne tendens skyldes dels udviklingen i priserne på den vigtigste råvarekomponent, som steg betydeligt i 2009 og NUP, dels muligvis i et vist omfang ændringer i produktmikset (7).
Tabel 3
Kinas enhedspris
2007
2008
2009
NUP
EUR/ton
1 048
1 052
1 163
1 167
Indeks (2007 = 100)
100
100,4
111
111,3
5.2. Prisunderbud
(51)
Generelt lå priserne på de kinesiske varer under EU-erhvervsgrenens priser i hele perioden. For at fastsætte størrelsen af prisunderbuddet baserede Kommissionen sin beregning på de gennemsnitlige cif-eksportpriser fra Kina ifølge Eurostat. Priserne på den pågældende vare blev sammenlignet med EU-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige pris, justeret til ab fabrik. Sammenligningen viste, at importen fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens priser med over 10 % uden at tage hensyn til den gældende antidumpingtold.
6. Import fra andre lande
(52)
Mængde og markedsandele for importen fra andre lande i den betragtede periode fremgår af nedenstående tabel. De pågældende oplysninger er baseret på Eurostat-tal.
Tabel 4
Import fra andre lande (mængde og markedsandel)
2007
2008
2009
NUP
Importmængder fra andre tredjelande (ton)
501
239
296
378
Markedsandel for import fra andre tredjelande (intervaller)
Under 2 %
Under 2 %
Under 2 %
Under 2 %
(53)
For så vidt angår mængder og markedsandele var importen fra andre tredjelande ubetydelig i den betragtede periode. Importen fra USA, der også var omfattet af en antidumpingforanstaltning, ophørte helt i den betragtede periode.
7. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(54)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
7.1. Produktion
(55)
Produktionen faldt væsentligt fra og med 2009 på grund af den verdensomspændende økonomiske krise og lukningen af et produktionsanlæg i juni 2009, hvor anlæggets produktion helt blev indstillet (se betragtning 45).
Tabel 5
EU-produktion
2007
2008
2009
NUP
EU-produktion Mængdeindeks (2007 = 100)
100
95,2
66,5
70,7
7.2. Kapacitet og kapacitetsudnyttelsesgrad
(56)
Produktionskapaciteten fulgte den samme tendens som produktionen i den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsesgraden blev imidlertid påvirket i positiv retning i NUP af en række procesforbedringer.
(57)
Som et resultat af lukningen af et produktionsanlæg i 2009 (se betragtning 45) er de indsamlede data til NUP begrænset til kapaciteten i det resterende anlæg.
Tabel 6
Unionens produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2007
2008
2009
NUP
Produktionskapacitet
Indeks (2007 = 100)
100
101,5
91,0
80,6
Kapacitetsudnyttelse
Indeks (2007 = 100)
100
93,4
72,8
86,9
7.3. Lagerbeholdninger
(58)
Denne indikator var baseret på oplysninger fra ansøgerne af de grunde, der er omhandlet i betragtning 54. Kontrolbesøget hos virksomheden afslørede visse sæsonmæssige mønstre for forbruget af TCCA, eftersom den pågældende vare hovedsageligt anvendes om sommeren. Dette har indvirkning på lagerbeholdningernes størrelse i løbet af året, hvor lagrene er størst om vinteren og betydeligt mindre i sommerperioden. Tallene for perioden 2007-2009 viser lagerbeholdningerne pr. 31. december i det pågældende år. Tallet for NUP viser imidlertid lagerbeholdningerne pr. 30. juni 2010, dvs. den periode, hvor lagerforbruget er størst. Derfor giver denne indikator ikke mulighed for at foretage en korrekt sammenligning mellem NUP og resten af den pågældende periode og anses således ikke for relevant i forbindelse med vurderingen af skade.
7.4. Salgsmængde
(59)
Den økonomiske krise havde negativ indflydelse på salgsmængden af den pågældende vare på EU-markedet. Stigningen i NUP skyldes hovedsageligt det øgede EU-forbrug som følge af genopretningen efter den økonomiske krise.
Tabel 7
Salg
2007
2008
2009
NUP
Mængde
Indeks (2007 = 100)
100
92
73
91
7.5. Markedsandel
(60)
I den betragtede periode var EU-erhvervsgrenen var ikke i stand til at genvinde sin markedsandel, som faldt betydeligt i den betragtede periode.
Tabel 8
EU-markedsandel
2007
2008
2009
NUP
EU-markedsandel (intervaller)
55 %-65 %
50 %-60 %
45 %-55 %
45 %-55 %
7.6. Beskæftigelse og lønninger
(61)
Beskæftigelsen i sektoren faldt i EU i den betragtede periode, navnlig som følge af nedlukningen af et af produktionsanlæggene (se betragtning 45). Derfor faldt EU-erhvervsgrenens lønomkostninger tilsvarende. Gennemsnitslønningerne pr. ansat har været relativt stabile i den betragtede periode.
Tabel 9
Beskæftigelse
2007
2008
2009
NUP
Ansatte
Indeks (2007 = 100)
100
98,7
84,1
74,2
Lønninger pr. ansat
Indeks (2007 = 100)
100
104,6
105,7
106,0
7.7. Produktivitet
(62)
EU-erhvervsgrenens produktivitet, målt som produktion pr. ansat pr. år, udviklede sig i negativ retning i den betragtede periode og faldt markant med ca. 20 % i 2009. Dette skyldtes omorganiseringen i forbindelse med lukningen af produktionsanlæggene, som stillede produktionen i bero i seks måneder i 2009 indtil den endelige lukning af anlægget i januar 2010 (se betragtning 45). Produktiviteten steg på ny i NUP, selv om den i det første halvår til dels blev påvirket af de negative tendenser i 2009.
Tabel 10
Produktivitet
2007
2008
2009
NUP
Produktivitet
Indeks (2007 = 100)
100
96,5
79,2
95,3
7.8. Salgspriser
(63)
De gennemsnitlige enhedspriser for TCCA i EU (som vist i nedenstående tabel) steg en smule mellem 2007 og 2009, men faldt derefter til 2007-niveauet i NUP. Stigningen i perioden 2007-2009 er i et vist omfang forbundet med produktmikseffekten (se fodnote 1 på s. 10).
Tabel 11
Salgspris på EU-markedet
2007
2008
2009
NUP
Gennemsnitlig enhedspris -
Indeks (2007 = 100)
100
104,6
111,4
103,1
7.9. Rentabilitet
(64)
Rentabiliteten på salget af TCCA i EU udviklede sig negativt fra og med 2007 med et betydeligt tab i 2009. Disse dårlige resultater skal ses på baggrund af, at en EU-producent lukkede et produktionsanlæg i det pågældende år. I NUP var rentabiliteten svagt positiv, men dog langt under det normale rentabilitetsniveau (dvs. 10 % (8)), som forventes for denne erhvervssektor. Dette viser, at den finansielle situation i EU-erhvervsgrenen stadig er svag.
Tabel 12
Rentabilitet
2007
2008
2009
NUP
Rentabilitet (intervaller)
- 10 % til 0 %
- 10 % til 0 %
- 20 % til 10 %
0 % til 10 %
7.10. Investeringer og investeringsafkast
(65)
Der var ingen større kapitaludgifter i den betragtede periode. Indekstallene i tabellen viser de foretagne investeringer med henblik på at forbedre produktiviteten og produktionsprocessen. Indekset for investeringsafkast følger samme tendens som rentabiliteten.
Tabel 13
Investeringer
2006
2007
2008
NUP
Nettoinvesteringer
Indeks (2007 = 100)
100
158
32
23
Investeringsafkast (interval)
- 10 % til 0 %
- 10 % til 0 %
- 20 % til 10 %
0 % til 10 %
7.11. Likviditet
(66)
Likviditeten forblev positiv i den betragtede periode med undtagelse af 2009, hvor de ekstra omstruktureringsomkostninger skulle dækkes som følge af lukningen af et af produktionsanlæggene (se betragtning 45). Udviklingen i likviditeten fulgte udviklingen i rentabiliteten.
Tabel 14
Likviditet
2007
2008
2009
NUP
Likviditet (interval)
0 % til 10 %
0 % til 10 %
- 10 % til 0 %
5 % til 15 %
7.12. Dumpingmargenens størrelse
(67)
Dumpingen fra Kina fortsatte i NUP på et niveau, som ligger betydeligt over foranstaltningernes nuværende niveau. På baggrund af den uudnyttede kapacitet og priserne på importen fra Kina kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen desuden ikke anses for at være ubetydelige.
7.13. Genrejsning efter tidligere dumping
(68)
Der blev indført antidumpingforanstaltninger i oktober 2005. Under hensyntagen til EU-erhvervsgrenens overordnede situation og importen fra Kina i perioden fra 2007 til NUP kunne det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen ikke har formået at genrejse sig helt efter disse virkninger på trods af de gældende antidumpingforanstaltninger.
7.14. Konklusion vedrørende skade
(69)
Flere skadesindikatorer udviklede sig i negativ retning i den betragtede periode. Under hensyntagen til den generelt forværrede situation for EU-producenterne anses det, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade i den betragtede periode.
8. Virkningerne af dumpingimporten og andre faktorer
8.1. Virkninger af dumpingimporten fra Kina
(70)
Som nævnt i betragtning 49 steg importen af TCCA fra Kina betydeligt mellem 2007 og NUP både med hensyn til mængde og markedsandel. Der blev også konstateret et væsentligt prisunderbud (se betragtning 51). De fortsatte store mængder dumpingimport fra Kina fandt sted i forbindelse med et generelt stigende EU-forbrug i den betragtede periode, som i NUP nåede op på et niveau, der var 6 % højere end i 2007, på trods af et fald mellem 2007 og 2009. Som det fremgår af den forværrede situation for EU-erhvervsgrenen, var det hovedsageligt importen fra Kina, der fik gavn af det øgede forbrug.
8.2. Virkninger af andre faktorer
(71)
Kommissionen undersøgte nøje, om andre kendte faktorer end dumpingimporten fra Kina kunne have en indvirkning på den fortsatte skade, som EU-producenterne har lidt.
(72)
Sideløbende med dumpingimporten fra Kina er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenens svækkede resultater på markeder i tredjelande, hvor den også konkurrerede med kinesiske varer, navnlig på markedet i USA, fik negativ indflydelse på EU-produktionen. Dog er størsteparten af EU-producenternes aktiviteter rettet mod EU-markedet, hvilket i et vist omfang begrænser den potentielle virkning af den mindskede eksport.
(73)
Derudover fik den økonomiske krise også negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens resultater, hvilket medførte en nedgang i produktionen og omstrukturering hos en af EU-producenterne. Ikke desto mindre var indvirkningen af den økonomiske krise begrænset tidsmæssigt (en del af 2008 og 2009), mens den økonomiske situation for EU-erhvervsgrenen fortsat forværredes i den betragtede periode. Desuden viser udviklingen i NUP, at EU-erhvervsgrenen til en vis grad var begyndt at overvinde krisen. Det konkluderes derfor, at virkningen af den økonomiske krise ikke var uden betydning i dette tilfælde, men dog ikke brød årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
8.3. Konklusion
(74)
Den fortsatte dumpingimport fra Kina sammen med den økonomiske krise ændrede genopretningsprocessen og forværrede EU-erhvervsgrenens vanskeligheder. Selv om andre faktorer har medvirket til at forringe EU-erhvervsgrenens resultater, har ingen af disse været i stand til at bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Af disse årsager kan det konkluderes, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
E. SANDSYNLIGHED FOR FORTSAT SKADE
1. Indledende bemærkninger
(75)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev importen fra det pågældende land vurderet for at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat skade.
(76)
I vurderingen af den sandsynlige indvirkning på EU-erhvervsgrenen, hvis de gældende foranstaltninger udløber, blev følgende faktorer taget i betragtning på linje med de ovenfor opsummerede elementer i henseende til sandsynlighed for fortsat dumping.
2. Importmængder og -priser for Kina
(77)
Importen af TCCA fra Kina, der udgør ca. 98 % af den samlede import til EU, vandt fortsat markedsandel i den betragtede periode og nåede op på over 50 % i NUP. Det fremgik af undersøgelsen, at der blev importeret varer til dumpingpriser med en betydelig dumpingmargen. Desuden lå priserne på de kinesiske varer under EU-erhvervsgrenens priser i hele perioden og underbød EU-erhvervsgrenens priser med over 10 % (uden hensyntagen til de gældende antidumpingforanstaltninger).
3. Uudnyttet kapacitet på markedet i Kina
(78)
Som nævnt i betragtning 34 og 35 viste analysen af den uudnyttede kapacitet i Kina, at udnyttelsen af produktionskapaciteten fortsat var lav i den betragtede periode. Det konstateredes, at den anslåede overskydende produktionskapacitet var over tre gange større end for EU-markedet. Samtidig var der ifølge oplysningerne i forbindelse med anmodningen om fornyet undersøgelse kun et begrænset marked for den pågældende vare i Kina.
4. EU-markedets tiltrækningskraft
(79)
I betragtning af stigningen i importen og den uudnyttede kapacitet i Kina vil EU sandsynligvis tiltrække mere import fra Kina i fremtiden. Det faktum, at EU-markedet er attraktivt for de kinesiske eksporterende producenter, kan ses på udviklingen i 2009, hvor produktionsunderskuddet i EU som følge af omstrukturering af sektoren til dels blev afhjulpet gennem ekstra import fra Kina.
(80)
Denne situation kan blive yderligere forværret på grund af, at de gældende antidumpingforanstaltninger på det amerikanske marked over for importen af TCCA fra Kina for nylig er blevet forlænget. Det må derfor forventes, at EU-markedet med udløbet af antidumpingforanstaltningerne i EU vil blive forholdsvis mere attraktivt.
5. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat skade
(81)
EU-erhvervsgrenen havde i mange år lidt under følgerne af dumpingimport fra Kina og befinder sig stadig i en vanskelig økonomisk situation.
(82)
Som det fremgår ovenfor, har undersøgelsen vist, at EU-erhvervsgrenen fortsat befandt sig i en skadevoldende situation i hele den betragtede periode. Ifølge grundforordningens artikel 11, stk. 2, er fortsat skade i sig selv en god indikator for, at skaden sandsynligvis også vil fortsætte i fremtiden, hvilket kunne tale for opretholdelse af foranstaltningerne.
(83)
I betragtning af den uudnyttede kapacitet i Kina og EU-markedets attraktivitet vil den store import fra Kina til dumpingpriser, der underbyder EU-producenternes salgspriser i betydelig grad, sandsynligvis fortsætte, hvis foranstaltningerne bortfalder.
(84)
Hvis de gældende foranstaltninger ikke forlænges, vil EU-erhvervsgrenens situation blive forværret og bringe selve dens eksistens i fare. Det kan derfor konkluderes, at en ophævelse af de gældende foranstaltninger efter al sandsynlighed vil medføre, at EU-erhvervsgrenen fortsat forvoldes skade.
F. UNIONENS INTERESSER
1. Indledning
(85)
I henhold til grundforordningens artikel 21 var det nødvendigt at undersøge, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville være i strid med Unionens interesser som helhed. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-producenternes, importørernes og brugernes interesser.
(86)
Det blev i tidligere undersøgelser konkluderet, at det ikke var imod Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger, giver det desuden mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(87)
På dette grundlag blev det undersøgt, om det til trods for, at man var nået til den konklusion, at dumpingen med deraf følgende skade sandsynligvis ville fortsætte, tydeligt kunne konkluderes, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(88)
På baggrund af konklusionerne om EU-erhvervsgrenens situation i betragtning 66 og i overensstemmelse med argumenterne til støtte for sandsynligheden for fortsat skade, jf. betragtning 78-81, kan det konkluderes, at den økonomiske situation for Unionens TCCA-industri, som led under den skadevoldende virkning af dumpingimporten fra Kina, og hvis situation forværredes som følge af den verdensomspændende økonomiske krise, vil blive yderligere forringet, hvis de gældende foranstaltninger udløber.
(89)
Det vurderes, at en videreførelse af foranstaltningerne vil være til fordel for EU-erhvervsgrenen, som i dette tilfælde vil kunne genrejse sig efter de skadevoldende virkninger af tidligere dumping, som blev forværret af den økonomiske krise. Omvendt vil bortfald af foranstaltningerne stoppe EU-erhvervsgrenens genrejsning og i alvorlig grad true dens levedygtighed og som følge heraf dens eksistens og således mindske udbuddet og konkurrencen på markedet.
3. Importørernes og brugernes interesser
(90)
Alle kendte brugere, importører, forarbejdningsvirksomheder og senere TCCA-produktionsled blev kontaktet.
(91)
Kun to brugere henvendte sig og gav udtryk for, at de gik ind for opretholdelse af de gældende foranstaltninger. Begge hævdede, at en videreførelse af foranstaltningerne ikke ville have negative virkninger for konkurrencen på EU-markedet, men at det derimod ville give brugerindustrien mulighed for at vælge mellem et øget antal leverandører, som konkurrerer på markedsvilkår. Eftersom der ikke var andre parter, der gav sig til kende, foreligger der ikke bevis for, at en opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne i dette tilfælde vil have alvorlige følger for importørerne og brugerne i Unionen.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(92)
Opretholdelsen af foranstaltninger kan forventes at bistå EU-erhvervsgrenen med deraf følgende gavnlige virkninger for konkurrenceforholdene på EU-markedet og en konsolidering af sektoren efter den økonomiske krise og omstruktureringen. Ydermere kan opretholdelsen af foranstaltningerne forventes at være til fordel for brugerne og importørerne ved at bevare en bred vifte af leverandører på EU-markedet.
(93)
I betragtning af alle ovenstående forhold konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at opretholde de pågældende foranstaltninger.
G. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(94)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte fremlæggelse af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(95)
Det fremgår af det ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2, vedrørende importen af TCCA med oprindelse i Kina bør opretholdes -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af trichlorisocyanursyre og tilberedninger heraf, også kaldet »symclosen« i den internationale fællesbenævnelse (INN), henhørende under KN-kode ex 2933 69 80 og ex 3808 94 20 (Taric-kode 2933698070 og 3808402020) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for varer fremstillet af følgende virksomheder:
Virksomhed
Antidum-pingtold
Taric- tillægs-kode
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
8,1 %
A604
Puyang Cleanway Chemicals Limited
7,3 %
A628
Heze Huayi Chemical Co. Limited
3,2 %
A629
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
40,5 %
A627
Alle andre virksomheder
42,6 %
A999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de virksomheder, der er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis der ikke forelægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for alle andre virksomheder.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 19. december 2011.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1389/2011
ze dne 19. prosince 2011
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny trichlorisokyanurové pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1631/2005 (2) uložila Rada konečná antidumpingová opatření v podobě individuálních cel v rozmezí od 7,3 % do 40,5 % se zbytkovým clem ve výši 42,6 % (3) na dovoz kyseliny trichlorisokyanurové pocházející z Čínské lidové republiky („ČLR“).
(2)
Nařízením (ES) č. 855/2010 (4) snížila Rada individuální clo vztahující se na jeden podnik z 14,1 % na 3,2 %.
2. Žádost o přezkum
(3)
Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 6. července 2010 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala Evropská rada pro chemický průmysl („CEFIC“) jménem výrobců z Unie, kteří představují významný podíl, v tomto případě více než 90 %, celkové výroby kyseliny trichlorisokyanurové v Unii (dále jen „žadatelé“).
(4)
Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.
3. Zahájení
(5)
Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 6. října 2010 oznámila prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
4. Šetření
4.1 Období šetření
(6)
Období přezkumného šetření probíhalo od 1. července 2009 do 30. června 2010. Pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení aspektů újmy je analyzována za období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného řízení (dále jen „posuzované období“).
4.2 Strany dotčené šetřením
(7)
Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(8)
Zúčastněným stranám Komise též umožnila, aby písemně vyjádřily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(9)
S ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v oznámení o zahájení přezkumu předpokládal výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení.
(10)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů po zveřejnění o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v tomto oznámení.
(11)
Pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR, žádný z nich při šetření nespolupracoval.
(12)
Pokud jde o dovozce, několik společností se v počátku přihlásilo, v pozdější fázi však od spolupráce ustoupily.
(13)
Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám během lhůty stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi byly obdrženy od tří známých výrobců v Unii a od dvou uživatelů.
(14)
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce byly provedeny v prostorách dvou hlavních výrobců v Unii:
-
Fluidra (Inquide Sau), Passeig de Sanllehy, 25, 08213 Polinya (Barcelona), Španělsko
-
Ercros (Aragonesas), Avenida Diagonal 595, Barcelona, Španělsko
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(15)
Dotčeným výrobkem, který je předmětem přezkumu, je kyselina trichlorisokyanurová a její preparáty (dále jen „TCCA“), dle mezinárodního nechráněného názvu (INN) též nazývaná „symklosen“, v současné době kódů KN ex 2933 69 80 a ex 3808 94 20 (kódy TARIC 2933698070 a 3808942020), pocházející z ČLR.
(16)
TCCA je chemický produkt používaný jako širokospektrý organický dezinfekční a bělicí prostředek na bázi chloru, používaný zejména při dezinfekci vody v plaveckých bazénech. Prodává se ve formě prášku, granulí, tablet nebo štěpků. Všechny formy TCCA a její preparáty mají stejné základní znaky (chemické složení) a vlastnosti (dezinfekční prostředek), všechny jsou určeny pro podobné použití, a jsou proto považovány za jediný výrobek.
(17)
Toto šetření potvrdilo, že dotčený výrobek, který je vyráběn a prodáván vyvážejícími výrobci na trh Unie, má obdobné fyzikální a chemické vlastnosti a použití jako výrobek vyráběný výrobci v Unii a prodávaný na trhu Unie a výrobcem ve srovnatelné zemi jak na domácím trhu, tak na vývozních trzích. Považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU
1. Předběžné poznámky
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by pozbytí platnosti současných opatření vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu.
(19)
Jak bylo vysvětleno výše, žádný z 30 známých vyvážejících výrobců, kteří byli kontaktováni, se během výběru vzorku ani v průběhu šetření nepřihlásil.
(20)
Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce v ČLR nespolupracoval, závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování nebo opakovaného výskytu dumpingu jsou založeny na dostupných údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích Eurostatu, žádosti o přezkum a oficiálních vývozních statistikách ČLR.
(21)
Kromě toho byly ke stanovení běžné hodnoty použity údaje předložené spolupracujícím vyvážejícím výrobcem ve srovnatelné zemi, Japonsku.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření
2.1 Srovnatelná země
(22)
Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace a v souladu s ustanovením čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Evropské unie, nebo v případě, že tuto cenu není možné stanovit, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.
(23)
Komise oznámila ve svém oznámení o zahájení přezkumu, že vzhledem k tomu, že Japonsko bylo použito v předchozím šetření jakožto vhodná země s tržním hospodářstvím za účelem stanovení běžné hodnoty pro ČLR, počítá s jeho použitím za tímto účelem i v tomto případě. V průběhu tohoto přezkumného šetření byli za účelem spolupráce kontaktováni též výrobci v dalších zemích s tržní ekonomikou, konkrétně v USA a na Tchaj-wanu. Spolupráce však byla navázána pouze s jedním vyvážejícím výrobcem v Japonsku.
(24)
To vedlo k závěru, že Japonsko je vhodnou srovnatelnou zemí. V tomto ohledu nebyly od zúčastněných stran vzneseny žádné připomínky nebo námitky týkající se vhodnosti této země.
2.2 Běžná hodnota
(25)
V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě informací získaných od spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu v Japonsku za obdobné výrobky, o nichž se zjistilo, že se jejich prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.
(26)
Pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Japonsku bylo nejprve stanoveno, zda jeho celkový prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu byl reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. Prodej spolupracujícího vyvážejícího výrobce na domácím trhu v Japonsku během období přezkumného šetření byl shledán reprezentativním.
(27)
Následně bylo zkoumáno, zda byl prodej na domácím trhu uskutečněn v běžném obchodním styku, v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(28)
Vzhledem k tomu, že byl prodej na domácím trhu ve všech případech považován za ziskový, běžná hodnota byla stanovena na základě skutečné vážené průměrné ceny na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření.
2.3 Vývozní cena
(29)
Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v ČLR byla vývozní cena stanovena na základě údajů Eurostatu.
2.4 Srovnání
(30)
Srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům činitelů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Pro tento účel se formou úprav řádně zohlednily rozdíly v nákladech na dopravu a pojištění.
2.5 Dumpingové rozpětí
(31)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Na základě výše popsané metodiky činí zjištěné dumpingové rozpětí 75 %.
3. Vývoj dovozu v případě zrušení opatření
3.1 Předběžná poznámka
(32)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též prošetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu.
(33)
V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita čínských vyvážejících výrobců, atraktivita trhu Unie pro vyvážející výrobce ČLR a jejich vývoz do třetích zemí.
3.2 Volná kapacita vyvážejících výrobců ČLR
(34)
Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici další údaje o výrobní kapacitě, byla analýza provedena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum.
(35)
Podle žádosti o přezkum zůstávalo využití výrobních kapacit v ČLR během posuzovaného období nízké se sazbami nižšími než 40 %. Vzhledem k ohromné výrobní kapacitě a nízké domácí poptávce se zdá, že je v ČLR k dispozici více než 180 000 tun volné kapacity, která by mohla být exportována. V porovnání s tím činila spotřeba Unie v období přezkumného šetření přibližně 44 000 tun.
3.3 Atraktivita trhu Unie
(36)
Atraktivita trhu Unie může být prokázána skutečností, že uložení antidumpingových cel nezastavilo rozšiřování vývozu z ČLR do Unie. Ačkoli během období 2007-2009 byl objem dovozu v porovnání s obdobím původního šetření vedoucího k uložení opatření nižší, objem dovozu během období přezkumného šetření tuto úroveň překročil a dosáhl 22 696 tun.
(37)
Navzdory zvýšení průměrné dovozní ceny během posuzovaného období zůstaly ceny trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(38)
Skutečnost, že se dovoz ČLR v průběhu posuzovaného období zvýšil na úroveň, která byla vyšší než během původního období šetření ukazuje, že zájem ČLR o trh Unie přetrvává.
3.4 Vývozní ceny do třetích zemí
(39)
Vývozní statistiky ČLR byly analyzovány s ohledem na objem a ceny vývozu ČLR do jiných třetích zemí. Podle těchto statistik představoval v roce 2010 trh Unie 24 % celkového vývozu z ČLR. Vývozní ceny na úrovni FOB pro EU byly mírně vyšší než vývozní ceny pro zbytek světa. Z důvodu neexistující spolupráce a chybějících údajů v žádosti o přezkum týkajících se vývozu do jiných třetích zemí nemohlo být na úrovni CIF provedeno porovnání těchto cen s průměrnou cenou výrobků vyrobených v Unii. Avšak vzhledem ke skutečnosti, že vývozní ceny do třetích zemí jsou v průměru nižší než vývozní ceny do Unie, lze usuzovat, že trh Unie je pro vývozce ČLR atraktivní a že vývoz se pravděpodobně bude zvyšovat, pokud nebudou přijata náležitá opatření.
4. Závěr ohledně pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu
(40)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním lze dospět k závěru, že vývoz z ČLR je stále prováděn za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že by došlo k přetrvání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. S přihlédnutím ke stávajícím volným kapacitám v ČLR a atraktivitě trhu Unie, která je zřejmá ze srovnání mezi vývozními cenami do EU a do třetích zemí, je skutečně pravděpodobné, že objem dumpingového vývozu z ČLR do Unie by se zásadně zvýšil, pokud by opatření pozbyla platnosti.
D. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Definice výrobního odvětví Unie
(41)
Dotčený výrobek je v Unii vyráběn třemi společnostmi. Má se proto za to, že tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení (dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“).
2. Předběžná poznámka
(42)
Údaje byly získány ze statistických údajů Eurostatu, žádosti o přezkum, odpovědí v dotazníku a informací shromážděných během kontrolních návštěv.
(43)
Hospodářské ukazatele týkající se výroby, výrobní kapacity, využití kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu a zaměstnanosti se vztahují na údaje poskytnuté od těchto tří výrobců v Unii. Všechny ostatní ukazatele se vztahují na údaje předložené žadateli pouze v důsledku omezené spolupráce jednoho z výrobců v Unii, který v tomto přezkumu žadatelem nebyl. Vzhledem k tomu, že žadatelé představují přibližně 90 % produkce Unie v období přezkumného šetření, byly jejich údaje považovány pro výrobní odvětví Unie za reprezentativní pro účely tohoto přezkumu. Pouze údaje získané od žadatelů byly ověřeny na místě.
(44)
Údaje týkající se hospodářské situace výrobního odvětví Unie i spotřeby v Unii mohou být poskytnuty pouze v indexované podobě, aby byla zachována důvěrnost podle článku 19 základního nařízení. Důvodem je fakt, že tyto hospodářské ukazatele se týkají pouze dvou výrobců nebo v některých případech tří výrobců, přičemž ale jeden z nich vykonává v odvětví pouze okrajovou činnost.
(45)
V červnu 2009 jeden z žadatelů uzavřel jeden ze svých dvou závodů, zastavil k tomuto datu výrobu a propustil všechny zaměstnance. Výroba byla nejdříve v daném závodu pozastavena na několik měsíců a následně byl závod s konečnou platností uzavřen v lednu 2010. Tato skutečnost měla určitý dopad na některé ukazatele, jako jsou např. spotřeba, objem výroby a produktivita, jak je vysvětleno dále v bodech (47) a (62).
3. Spotřeba na trhu Unie
(46)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje tří výše zmíněných výrobců na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu.
(47)
Mezi lety 2007 a 2009 se spotřeba TCCA v Unii snížila o 19 %, v období přezkumného šetření však opět vzrostla na úroveň o více než 6 % vyšší oproti úrovni v roce 2007. V případě let 2008 a 2009 lze tento trend vysvětlit kombinovanými účinky nižší poptávky z důvodu celosvětové hospodářské krize a omezené nabídky v důsledku uzavření jednoho z výrobních závodů v roce 2009 (viz (45). bod odůvodnění). Vyšší úroveň spotřeby v Unii dosažená v období přezkumného šetření souvisí především se zotavením z finanční krize a nárůstem dovozu z ČLR.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2007
2008
2009
OPŠ
Spotřeba v Unii (v tunách)
Index (2007 = 100)
100
93
81
106
4. Objem dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a jeho podíl na trhu
(48)
Objem a tržní podíl dumpingového dovozu z ČLR se vyvíjely tak, jak je uvedeno níže. Vzhledem k tomu, že žádný z vývozců/výrobců v ČLR při tomto přezkumu nespolupracoval, následující množství a podíly na trhu jsou založeny na dovozových statistikách Eurostatu.
(49)
V letech 2008 a 2009 se dovezené množství TCCA z ČLR mírně snížilo. Po tomto poklesu dovozu následovalo výrazné zvýšení v průběhu období přezkumného šetření (více než 35 % ve srovnání s rokem 2009). Zároveň docházelo během období přezkumného šetření k soustavnému zvyšování podílu dovozu ČLR na trhu.
Tabulka 2
Objem a tržní podíl dovozu z ČLR
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu v tunách
17 957
17 298
16 645
22 696
Index (2007 = 100)
100
96
93
126
Podíl na trhu (rozpětí)
40 %-50 %
40 %-50 %
45 %-55 %
50 %-60 %
5. Vývoj cen dumpingového dovozu z Čínské lidové republiky a cenové podbízení
5.1 Vývoj cen
(50)
Ceny dovozu z ČLR ukázaly trvalý nárůst o 11,3 %. Tento trend na jednu stranu sleduje vývoj cen hlavní složky použité suroviny, které začaly výrazně růst v roce 2009 a během období přezkumného šetření, na druhou stranu může do určité míry odrážet rozdíly v sortimentu výrobků (7).
Tabulka 3
Jednotková cena ČLR
2007
2008
2009
OPŠ
EUR/tuna
1 048
1 052
1 163
1 167
Index (2007 = 100)
100
100,4
111
111,3
5.2 Cenové podbízení
(51)
Během celého období byly ceny dovozu ČLR trvale nižší než ceny výrobního odvětví Unie. Pro určení, zda docházelo k cenovému podbízení, vycházela Komise při svém výpočtu z průměrné vývozní ceny CIF z ČLR získané z Eurostatu. Tyto ceny dotčeného výrobku byly porovnány s váženou průměrnou cenou výrobního odvětví Unie upravenou na úroveň cen ze závodu. Srovnání ukázalo, že ceny dovozu z ČLR byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie o více než 10 % bez zohlednění platného antidumpingového cla.
6. Dovoz z ostatních zemí
(52)
V následující tabulce je uveden objem dovozu z ostatních zemí a jeho podíl na trhu během posuzovaného období. Příslušné údaje vycházejí z údajů Eurostatu:
Tabulka 4
Dovoz z jiných zemí (objem a podíl na trhu)
2007
2008
2009
OPŠ
Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)
501
239
296
378
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu (rozpětí)
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
Méně než 2 %
(53)
Pokud jde o objem a podíl na trhu, dovoz z jiných třetích zemí byl v posuzovaném období zanedbatelný. Dovoz z USA, tedy další země, která byla předmětem antidumpingových opatření, byl během posuzovaného období zcela pozastaven.
7. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(54)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav daného výrobního odvětví Unie.
7.1 Výroba
(55)
Od roku 2009 byl zaznamenán výrazný pokles výroby způsobený zejména globální hospodářskou krizí a uzavřením jednoho výrobního provozu v červnu 2009, kdy k tomuto datu došlo k úplnému zastavení výroby v tomto závodu (viz (45). bod odůvodnění výše).
Tabulka 5
Produkce v Unii
2007
2008
2009
OPŠ
Index objemu výroby v Unii (2007 = 100)
100
95,2
66,5
70,7
7.2 Kapacita a využití kapacity
(56)
Stejný vývoj jako pro výrobu byl v posuzovaném období zaznamenán i pro výrobní kapacitu. Využití kapacity bylo však během období přezkumného šetření kladně ovlivněno určitým zlepšením procesů.
(57)
Vzhledem k uzavření jednoho závodu v Unii v roce 2009 (viz (45). bod odůvodnění výše) se shromážděné údaje v období přezkumného šetření vztahují pouze na kapacitu zbývajících závodů.
Tabulka 6
Výrobní kapacita v Unii a její využití
2007
2008
2009
OPŠ
Index výrobní kapacity
(2007 = 100)
100
101,5
91,0
80,6
Index využití kapacity
Index (2007 = 100)
100
93,4
72,8
86,9
7.3 Stav zásob
(58)
Tento ukazatel byl založen na informacích poskytnutých žadateli z důvodů uvedených v (54). bodě odůvodnění výše. Šetření v prostorách společnosti odhalila některé sezónní vlivy na spotřebu TCCA, a sice že dotčený výrobek se používá především v létě. To má dopad na změnu úrovně zásob v průběhu roku. Zásoby jsou největší v zimním období, zatímco v letním období jsou výrazně nižší. Vzhledem k tomu, že v letech 2007-2009 představují číselné údaje úroveň zásob ke dni 31. prosince daného roku, zatímco údaje v období přezkumného šetření ukazují úroveň zásob ke dni 30. června 2010, což je období s nejvyšším využitím zásob v průběhu roku, neumožňuje tento ukazatel řádné srovnání mezi obdobím přezkumného šetření a zbytkem posuzovaného období a není tudíž považován za relevantní pro posouzení újmy.
7.4 Objem prodeje
(59)
Objem prodeje dotčeného výrobku na trhu Unie byl nepříznivě ovlivněn hospodářskou krizí. Nárůst během období přezkumného šetření lze vysvětlit především zvýšením spotřeby v Unii v důsledku zotavení z recese po hospodářské krizi.
Tabulka 7
Prodej
2007
2008
2009
OPŠ
Objem
Index (2007 = 100)
100
92
73
91
7.5 Podíl na trhu
(60)
Výrobní odvětví Unie nebylo během posuzovaného období schopno získat zpět svůj podíl na trhu, který se v posuzovaném období značně snížil.
Tabulka 8
Podíl na trhu Unie
2007
2008
2009
OPŠ
Podíl na trhu Unie (rozpětí)
55 %-65 %
50 %-60 %
45 %-55 %
45 %-55 %
7.6 Zaměstnanost a mzdy
(61)
Zaměstnanost v daném odvětví v EU během posuzovaného období klesla, zejména v důsledku uzavření jednoho z výrobních závodů (viz (45). bod odůvodnění výše). Následkem toho se snížily i náklady na mzdy na úrovni výrobního odvětví Unie. Průměrná mzda na jednoho zaměstnance zůstala relativně stabilní po celé posuzované období.
Tabulka 9
Zaměstnanost
2007
2008
2009
OPŠ
Zaměstnanci
Index (2007 = 100)
100
98,7
84,1
74,2
Mzda na zaměstnance
Index (2007 = 100)
100
104,6
105,7
106,0
7.7 Produktivita
(62)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon jednoho zaměstnance za rok, měla v posuzovaném období záporný vývoj s prudkým poklesem o přibližně 20 % v roce 2009. Důvodem byla reorganizace související s uzavřením výrobních zařízení, což v roce 2009 zastavilo výrobu na 6 měsíců předtím, než došlo k uzavření závodu v lednu 2010 (viz (45). bod odůvodnění výše). Produktivita se následně opět zvýšila během období přezkumného šetření, i když pro první pololetí zůstala částečně ovlivněná negativními trendy v průběhu roku 2009.
Tabulka 10
Produktivita
2007
2008
2009
OPŠ
Produktivita
Index (2007 = 100)
100
96,5
79,2
95,3
7.8 Prodejní ceny
(63)
Průměrné jednotkové ceny TCCA v EU (jak je uvedeno v tabulce níže) se mírně zvýšily v letech 2007-2009, během období přezkumného šetření se však opět vrátily na úroveň roku 2007. Zvýšení z let 2007-2009 souvisí do jisté míry s vlivem sortimentu výrobků (viz poznámka pod čarou 1 na straně 10).
Tabulka 11
Prodejní cena na trhu Unie
2007
2008
2009
OPŠ
Průměrná jednotková cena -
index (2007 = 100)
100
104,6
111,4
103,1
7.9 Ziskovost
(64)
Ziskovost v rámci prodeje TCCA v EU se od roku 2007 vyvíjela negativně a v roce 2009 se projevila významná ztráta. Tyto špatné výsledky je potřeba vnímat v souvislosti s uzavřením výrobního závodu výrobcem z Unie v příslušném roce. V období přezkumného šetření ziskovost mírně rostla, dosáhla však pouze úrovně zisku daleko pod hranicí normální úrovně zisku (tj. 10 % (8)), které by mělo být v tomto odvětví hospodářské činnosti dosáhnuto. Z toho vyplývá, že výrobní odvětví Unie je stále ve slabé finanční situaci.
Tabulka 12
Ziskovost
2007
2008
2009
OPŠ
Ziskovost (rozpětí)
-10 % až 0 %
-10 % až 0 %
-20 % až - 10 %
0 % až 10 %
7.10 Investice a návratnost investic
(65)
Během posuzovaného období nedocházelo k významným kapitálovým výdajům. Indexované údaje uvedené v tabulce odrážejí investice do zlepšení produktivity a výrobního procesu. Indexy návratnosti investic mají stejný trend jako ziskovost.
Tabulka 13
Investice
2006
2007
2008
OPŠ
Čisté investice
Index (2007 = 100)
100
158
32
23
Návratnost investic (rozpětí)
-10 % až 0 %
-10 % až 0 %
-20 % až 0 %
0 % až 10 %
7.11 Peněžní toky
(66)
Peněžní toky byly během posuzovaného období kladné s výjimkou roku 2009, kdy bylo potřeba pokrýt mimořádné náklady na restrukturalizaci v důsledku uzavření jednoho výrobního podniku (viz (45). bod odůvodnění výše). Vývoj peněžních toků byl v souladu s vývojem ziskovosti.
Tabulka 14
Peněžní toky
2007
2008
2009
OPŠ
Peněžní toky (rozpětí)
0 % až 10 %
0 % až 10 %
-10 % až 0 %
5 % až 15 %
7.12 Rozsah dumpingového rozpětí
(67)
V průběhu období přezkumného šetření nadále docházelo k dumpingu z ČLR na úrovni výrazně nad stávající úrovní opatření. Navíc vzhledem k nevyužité kapacitě a cenám dovozu z ČLR není možné považovat vliv skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný.
7.13 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(68)
Antidumpingová opatření byla přijata v říjnu 2005. S přihlédnutím k celkové situaci výrobního odvětví Unie a dovozu z ČLR v období od roku 2007 do období přezkumného šetření se dospělo k závěru, že výrobní odvětví Unie navzdory platným antidumpingovým opatřením nedokázalo tyto účinky v plné míře překonat.
7.14 Závěr ohledně újmy
(69)
Některé ukazatele újmy se během posuzovaného období vyvíjely negativně. S ohledem na celkově se zhoršující situaci výrobců v Unii se má za to, že výrobní odvětví Unie utrpělo v posuzovaném období újmu.
8. Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů
8.1 Dopad dumpingového dovozu z ČLR
(70)
Jak je uvedeno v (49). bodu odůvodnění, dovoz TCCA z ČLR mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření významně vzrostl jak z hlediska objemu, tak i z hlediska podílu na trhu. Bylo zjištěno i významné cenové podbízení (viz (51). bod odůvodnění). K nepřetržitému masivnímu přílivu dumpingového dovozu z ČLR docházelo v kontextu celkového zvýšení spotřeby v Unii během posuzovaného období, která v období přezkumného šetření dosáhla úrovně o 6 % vyšší než byla úroveň v roce 2007, i přes pokles v letech 2007 až 2009. Ze zvýšené spotřeby měl prospěch především dovoz z ČLR, což dokazuje zhoršující se situace výrobního odvětví Unie.
8.2 Dopad ostatních činitelů
(71)
Komise přezkoumala, zda i jiné známé činitele kromě dumpingového dovozu z ČLR mohly mít vliv na pokračující újmu, kterou utrpěli výrobci Unie.
(72)
Je pravděpodobné, že spolu s dumpingovým dovozem z ČLR měla určitý negativní vliv na výrobu v Unii i snížená výkonnost výrobního odvětví Unie na trzích třetích zemí, na kterých výrobní odvětví Unie čelilo konkurenci ČLR, především na trhu USA. Většina činností výrobců v Unii je však zaměřená na trh Unie a na základě této skutečnosti je tento potenciální vliv sníženého vývozu značně omezený.
(73)
Kromě toho měla na výkonnost výrobního odvětví Unie určitý nepříznivý vliv také hospodářská krize, což vedlo k poklesu výroby a restrukturalizaci jednoho z výrobců v Unii. Dopad hospodářské krize byl však časově omezený (částečně rok 2008 a rok 2009), zatímco hospodářská situace výrobního odvětví Unie se i nadále zhoršovala v celém posuzovaném období. Kromě toho vývoj v období přezkumného šetření ukazuje, že výrobní odvětví Unie se začalo znovu částečně zotavovat. Má se proto za to, že vliv hospodářské krize nebyl v tomto případě významný a nenarušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
8.3 Závěr
(74)
Pokračující dumpingový dovoz z ČLR a hospodářská krize změnily proces obnovy a prohloubily problémy výrobního odvětví Unie. Ačkoli ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie přispěly i jiné faktory, neukázalo se, že by některý z nich byl dostatečný k narušení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo. Z těchto důvodů je možné dojít k závěru, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu.
E. PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ ÚJMY
1. Předběžné poznámky
(75)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení byl posouzen dovoz z dotčené země s cílem zjistit, zda je pravděpodobné přetrvání újmy.
(76)
S ohledem na pravděpodobný účinek skončení platnosti opatření na výrobní odvětví Unie byly v souladu s údaji shrnutými výše v souvislosti s pravděpodobností pokračování dumpingu brány v úvahu následující faktory.
2. Objem a ceny dovozu z ČLR
(77)
Dovoz TCCA z ČLR, který představuje zhruba 98 % celkového dovozu do EU, během posuzovaného období zvětšoval svůj podíl na trhu a v období přezkumného šetření dosáhl více než 50 %. Při šetření bylo zjištěno, že tento dovoz probíhal za dumpingové ceny se značným dumpingovým rozpětím. Ceny dovozu z ČLR zůstávaly navíc během celého období pod úrovní cen výrobního odvětví Unie, přičemž cenové podbízení v porovnání s cenami Unie představovalo více než 10 % (bez ohledu na zavedená opatření).
3. Volná kapacita na trhu v ČLR
(78)
Jak je uvedeno v (34). a (35). bodě odůvodnění, z analýzy dostupných kapacit v ČLR vyplynulo, že využití výrobní kapacity bylo během posuzovaného období nízké. Bylo zjištěno, že odhadovaná přebytečná výrobní kapacita je více než třikrát vyšší než trh Unie. Zároveň podle informací získaných ze žádosti o přezkum existoval v ČLR pro dotčený výrobek pouze omezený trh.
4. Atraktivita trhu Unie
(79)
Vzhledem k trendům rostoucího dovozu a dostupným nevyužitým kapacitám v ČLR je pravděpodobné, že EU v budoucnosti přiláká další dovoz z ČLR. Skutečnost, že trh Unie je pro vývozce ČLR atraktivní, dokazuje vývoj v roce 2009, kdy byl nedostatek výroby v EU, způsobený restrukturalizací sektoru, částečně nahrazen dodatečným dovozem z ČLR.
(80)
Tato situace se může ještě zhoršit vzhledem k tomu, že na trhu USA byla existující antidumpingová opatření týkající se TCCA z ČLR nedávno prodloužena. Lze tedy očekávat, že v důsledku skončení platnosti antidumpingového opatření v EU by se trh Unie mohl stát ještě atraktivnějším.
5. Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování újmy
(81)
Výrobní odvětví Unie bylo řadu let poškozováno účinky dumpingového dovozu z ČLR a jeho hospodářská situace je nadále nejistá.
(82)
Jak je uvedeno výše, šetření ukázalo, že v posuzovaném období situace způsobující újmu výrobnímu odvětví Unie přetrvávala. Podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení je trvání újmy samo o sobě silným ukazatelem, že újma bude pravděpodobně pokračovat i v budoucnu, což by naznačovalo, že by opatření měla být zachována.
(83)
Vzhledem k volné kapacitě dostupné v ČLR a přitažlivosti trhu Unie je pravděpodobné, že pokud by se opatření zrušila, pokračoval by rostoucí trend rozsáhlého dovozu z ČLR za dumpingové ceny, které v porovnání s cenami výrobců v Unii představují cenové podbízení.
(84)
Pokud by nedošlo k prodloužení platných opatření, situace výrobního odvětví Unie by se zhoršila a došlo by dokonce k ohrožení jeho existence. Proto se dospělo k závěru, že pokud by byla stávající opatření zrušena, existuje velká pravděpodobnost pokračování újmy působené výrobnímu odvětví Unie.
F. ZÁJEM UNIE
1. Úvod
(85)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení dílčích dotčených zájmů, tj. zájmů výrobců, dovozců a uživatelů v Unii.
(86)
Je třeba připomenout, že v předchozích šetřeních nebylo přijetí opatření pokládáno za odporující zájmu Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, kdy jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.
(87)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by přes závěry týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu a újmy bylo možno dospět k jednoznačnému závěru, že není v zájmu Unie v tomto případě opatření zachovávat.
2. Zájem výrobního odvětví Unie
(88)
Vzhledem k závěrům týkajícím se situace výrobního odvětví Unie, popsaným v (66). bodě odůvodnění a v souladu s argumenty týkajícími se analýzy pravděpodobnosti pokračování újmy, vysvětlenými v (78). až (81). bodě odůvodnění, je možné soudit, že uplynutí platnosti stávajících opatření by vedlo k dalšímu zhoršení hospodářské situace odvětví výroby TCCA v Unii, které utrpělo újmu v důsledku poškozujícího vlivu dumpingového dovozu z ČLR a jehož situace se zhoršila v důsledku celosvětové hospodářské krize.
(89)
Má se za to, že pokračování opatření by bylo prospěšné pro výrobní odvětví Unie, které by se v takovém případě mohlo zotavit z poškozujícího účinku dřívějšího dumpingu, který byl navíc zesílen hospodářskou krizí. Naopak zrušení opatření by zastavilo ozdravení výrobního odvětví Unie, vážně ohrozilo jeho životaschopnost, a v důsledku toho by vystavilo riziku jeho existenci, čímž by došlo k oslabení nabídky a konkurenceschopnosti na trhu.
3. Zájem dovozců a uživatelů
(90)
Byli osloveni všichni známí uživatelé, dovozci, zpracovatelé a navazující výrobní odvětví používající TCCA.
(91)
Přihlásili se pouze dva uživatelé a oba vyjádřili podporu pokračování platných opatření. Druhý z nich tvrdil, že pokračování opatření by nemělo nepříznivý dopad na konkurenceschopnost na trhu Unie, ale naopak by odvětví uživatelů umožnilo širší výběr dodavatelů vzájemně si konkurujících za tržní ceny. Vzhledem k tomu, že se v tomto případě nepřihlásila žádná další strana, nejsou k dispozici důkazy o tom, že by zachování antidumpingových opatření v tomto případě mělo vážný vliv na dovozce a uživatele v Unii.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(92)
Lze očekávat, že pokračování opatření pomůže výrobnímu odvětví Unie a následně bude mít prospěšný vliv na podmínky hospodářské soutěže na trhu Unie a na konsolidaci odvětví po hospodářské krizi a restrukturalizaci. Kromě toho lze očekávat, že pokračování opatření přinese prospěch uživatelům a dovozcům, jelikož umožní širší výběr dodavatelů na trhu Unie.
(93)
S přihlédnutím ke všem výše uvedeným faktorům lze konstatovat, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování dotyčných opatření.
G. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(94)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.
(95)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření uplatněná na dovoz TCCA pocházející z ČLR zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Tímto se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu kyseliny trichlorisokyanurové a jejích preparátů, rovněž uváděné pod mezinárodním nechráněným názvem (INN) „symklosen“, v současnosti kódů KN ex 2933 69 80 a ex 3808 94 20 (kódy TARIC 2933698070 a 3808942020), pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, činí pro výrobky vyrobené těmito společnostmi:
Společnost
Sazba antidumpingového cla
Doplňkový kód TARIC
Hebei Jiheng Chemical Co. Limited
8,1 %
A604
Puyang Cleanway Chemicals Limited
7,3 %
A628
Heze Huayi Chemical Co. Limited
3,2 %
A629
Zhucheng Taisheng Chemical Co. Limited
40,5 %
A627
Všechny ostatní společnosti
42,6 %
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2011.