KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 22. marts 2012
om afslutning af antidumpingproceduren vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Indien
(2012/163/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) ("grundforordningen"), særlig artikel 9,
efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
1. SAGSFORLØB
1.1. Indledning
(1)
Den 13. maj 2011 offentliggjorde Europa-Kommissionen ("Kommissionen") en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) ("indledningsmeddelelsen") om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af visse skruer, bolte og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Indien ("den pågældende vare").
(2)
Samme dag offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (3) om indledning af en antisubsidieprocedure vedrørende importen til Unionen af visse skruer, bolte og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Indien og indledte en separat undersøgelse.
(3)
Antidumpingproceduren blev indledt på grundlag af en klage indgivet den 31. marts 2011 af European Industrial Fasteners Institute (EIFI - "klageren") på vegne af producenter, der tegnede sig for mere end 25 % af den samlede produktion i Unionen af visse skruer, bolte og lignende varer af rustfrit stål. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.
1.2. Parter, som er berørt af proceduren
(4)
Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter, de kendte importører, brugere, som den vidste var berørt, og de indiske myndigheder om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en høring inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(5)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
1.2.1. Stikprøver af eksporterende producenter i Indien
(6)
På baggrund af det store antal eksporterende producenter i Indien blev stikprøver nævnt som en mulighed i indledningsmeddelelsen for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 1.
(7)
For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at udtage en stikprøve og i givet fald gøre dette, blev eksporterende producenter i Indien anmodet om at give sig til kende senest 15 dage fra datoen for indledningen af undersøgelsen og afgive grundlæggende oplysninger om deres eksport- og hjemmemarkedssalg og deres nøjagtige aktiviteter i forbindelse med produktion og salg af den pågældende vare samt oplyse navnene på alle de med dem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der var involveret i produktion og salg af den pågældende vare i perioden fra 1. april 2010 til 31. marts 2011 ("undersøgelsesperioden" eller "UP").
(8)
I alt fem eksporterende producenter, herunder en gruppe forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Indien, afgav de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Disse samarbejdsvillige virksomheder oplyste om eksporten af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden. En sammenligning mellem importoplysninger fra Eurostat og den eksportmængde til Unionen af den pågældende vare, som rapporteredes for undersøgelsesperioden af de fem samarbejdsvillige virksomheder, viste, at de indiske eksporterende producenters samarbejde var tæt på 100 %. Stikprøven blev således udtaget på grundlag af oplysningerne fra disse fem eksporterende producenter.
(9)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, baseredes udtagelsen af en stikprøve på den største repræsentative eksportmængde af den pågældende vare til Unionen, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. På grundlag af oplysningerne fra de eksporterende producenter udtog Kommissionen en stikprøve bestående af de tre eksporterende producenter med den største eksportmængde til Unionen. Ud fra stikprøveoplysningerne tegnede de udvalgte virksomheder eller grupper sig for 99 % af den samlede eksportmængde til Unionen af den pågældende vare i UP, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter indberettede. En sådan stikprøve anses derfor for at medvirke til at begrænse undersøgelsen til et antal eksporterende producenter, som med rimelighed kunne undersøges inden for det tidsrum, der var til rådighed, samtidig med at der sikredes en høj grad af repræsentativitet.
1.2.2. Udtagelse af stikprøven af samarbejdsvillige eksporterende producenter i Indien
(10)
De berørte parter og de indiske myndigheder blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, hørt i forbindelse med udtagelsen af stikprøven. De to eksporterende producenter uden for stikprøven insisterede på også at indgå i stikprøven. Men i betragtning af repræsentativiteten i forbindelse med den foreslåede stikprøve, som nævnt i betragtning 8 ovenfor, blev det konkluderet, at det ikke var nødvendigt at ændre eller udvide stikprøven.
1.2.3. Individuel undersøgelse af de virksomheder, der ikke indgik i stikprøven
(11)
To samarbejdsvillige eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, anmodede om en individuel undersøgelse og besvarede antidumpingspørgeskemaet inden for tidsfristen.
(12)
I betragtning af den konklusion, at nærværende antidumpingprocedure bør afsluttes af de grunde, der er anført nedenfor, blev anmodningerne om individuelle undersøgelser ikke overvejet yderligere.
1.2.4. Stikprøve af EU-producenter
(13)
På baggrund af det tilsyneladende store antal EU-producenter blev stikprøver i indledningsmeddelelsen nævnt som en mulighed for at fastsætte skaden, jf. grundforordningens artikel 17.
(14)
I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen, at den midlertidigt havde udvalgt en stikprøve af EU-producenter. Stikprøven bestod af fem virksomheder ud af de 15 EU-producenter, der var kendt forud for tidspunktet for indledningen af undersøgelsen, og som udvalgtes på grundlag af deres salgsmængde, størrelse og geografiske placering i EU. De tegnede sig for 37 % af den samlede anslåede EU-produktion i UP. Interesserede parter blev opfordret til at gøre sig bekendt med sagen og til at fremsætte bemærkninger om rimeligheden af dette valg inden for 15 dage efter datoen for offentliggørelsen af indledningsmeddelelsen. Ingen interesserede parter var imod den foreslåede stikprøve bestående af fem selskaber.
(15)
Efterfølgende trak en af de fem udtagne EU-producenter sig ud af samarbejdet. De resterende fire virksomheder i stikprøven tegnede sig for 31 % af den samlede anslåede EU-produktion i UP. Dermed blev stikprøven anset for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.
1.2.5. Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører
(16)
I betragtning af det potentielt store antal importører i forbindelse med proceduren påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver for importører i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. To importører indsendte de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. I betragtning af det lave antal importører, der gav sig til kende, blev det besluttet ikke at anvende stikprøver.
1.3. Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg
(17)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt, og til alle andre parter, som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev således sendt spørgeskemaer til de stikprøveudvalgte eksporterende producenter i Indien, til EU-producenterne i stikprøven, til de samarbejdsvillige importører i Unionen og til alle brugere, om hvem det vidstes, at de var berørt af undersøgelsen.
(18)
Der blev modtaget besvarelser fra de stikprøveudvalgte eksporterende producenter og fra fire EU-producenter, der indgik i stikprøven. Ingen af importørerne eller brugerne besvarede spørgeskemaet.
(19)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, der blev indsendt af de interesserede parter, og som den anså for nødvendige med henblik på en fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser.
(20)
En af parterne hævdede, at en af de eksporterende producenter havde fremsat alt for mange anmodninger om fortrolig behandling og ikke havde indsendt en tilstrækkeligt meningsfuld offentlig version af sin besvarelse af spørgeskemaet. Derfor burde de oplysninger, som denne virksomhed forelagde, ikke tages i betragtning, og den burde behandles som en ikkesamarbejdsvillig part i undersøgelsen.
(21)
Den ikkefortrolige version af besvarelsen fra denne eksporterende producent, som består af et indledende svar og en fuldstændig version udfyldt på grundlag af en mangelskrivelse, er imidlertid blevet vurderet endnu engang og fundet tilstrækkeligt fuldstændig til at kunne betragtes som en meningsfuld offentlig besvarelse. Denne påstand blev derfor afvist.
(22)
Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende parter:
Producenter i Unionen:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Italien
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Italien
-
Ugivis S.A., Belley, Frankrig.
Eksporterende producenter i Indien:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, Dist. Thane, Maharashtra
-
Agarwal Fastners Pvt. Ltd., Vasai (East), Dist. Thane, Maharashtra
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmedabad, Gujarat.
1.4. Undersøgelsesperiode
(23)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. april 2010 til 31. marts 2011. Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af spørgsmålet om skade omfattede perioden fra januar 2008 til udgangen af UP (i det følgende benævnt "den betragtede periode").
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(24)
Den pågældende vare er skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål ("skruer mv.") med oprindelse i Indien, der for tiden henhører under KN-kode 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70.
2.2. Samme vare
(25)
Det blev konstateret, at den pågældende vare og den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Indien, samt den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen, havde de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. De blev derfor anset for at være identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. DUMPING
3.1. Normal værdi
(26)
For så vidt angår fastsættelse af normal værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2, fastslog Kommissionen først, om de af stikprøven omfattede indiske eksporterende producenters hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om den samlede mængde af dette salg udgjorde mindst 5 % af deres samlede eksportsalg til Unionen i UP.
(27)
I forbindelse med en af de eksporterende producenter i stikprøven konstateredes det, at vedkommende ikke havde et repræsentativt hjemmemarkedssalg af samme vare. For denne eksporterende producent blev den normale værdi beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.
3.1.1. Samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven med et repræsentativt samlet hjemmemarkedssalg
(28)
For de eksporterende producenter i stikprøven med et repræsentativt samlet hjemmemarkedssalg udpegede Kommissionen efterfølgende de varetyper, som solgtes på hjemmemarkedet af de eksporterende producenter, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(29)
Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende type på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i UP udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den sammenlignelige varetype, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(30)
Kommissionen undersøgte så, om de pågældende virksomheders salg på hjemmemarkedet kunne anses for at have fundet sted i normal handel i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.
(31)
I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris svarende til eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Denne pris blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet for denne varetype i UP, uanset om disse havde været fortjenstgivende eller ej.
(32)
I tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende salg af udelukkende den varetype.
(33)
For varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3. I dette øjemed blev salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger ("SA&G-omkostninger") og en rimelig fortjenstmargen lagt til eksportørens egne gennemsnitlige fremstillingsomkostninger pr. varetype i UP. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, var procentdelen for SA&G-omkostninger og fortjenstmargenen baseret på de vejede gennemsnitlige SA&G-omkostninger og fortjenstmargenen ved salg i normal handel af den pågældende eksporterende producents samme vare.
3.1.2. Samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven uden et repræsentativt samlet hjemmemarkedssalg
(34)
For den samarbejdende eksporterende producent uden repræsentativt hjemmemarkedssalg blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, ved til virksomhedens egne fremstillingsomkostninger for den samme vare at lægge SA&G-omkostningerne og en rimelig fortjenstmargen pr. varetype i UP. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 6, blev procentdelen for SA&G-omkostninger og fortjenstmargenen baseret på de vejede gennemsnitlige SA&G-omkostninger og fortjenstmargenen for den pågældende eksporterende producents salg i normal handel af hver varetype.
3.2. Eksportpris
(35)
Eksportsalgspriserne blev fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
3.3. Sammenligning
(36)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(37)
For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(38)
På denne baggrund blev der foretaget justeringer for omkostninger til transport, søfragt, forsikring, håndtering og lastning og hermed forbundne omkostninger samt for emballering, kreditter, dekorter, der ikke er nævnt på fakturaen, og provision, når dette var relevant og berettiget.
3.4. Dumpingmargener
3.4.1. For de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven
(39)
For de virksomheder, der indgik i stikprøven, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi af hver type af den pågældende vare, som eksporteredes til Unionen, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(40)
På grundlag af ovenstående metodologi udgør dumpingmargenerne følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Dumpingmargen
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Det bør dog bemærkes, at den indiske eksporterende producent, om hvem det blev fastslået, at denne ikke foretog dumping, repræsenterede 87 % af Indiens eksport til Unionen.
(42)
Baseret på sine analyser af Kommissionens oplysningsdokument beregnede klageren en difference på 25 % mellem den normale værdi, der blev fastsat for de eksporterende producenter i stikprøven, om hvem det konstateredes, at de foretog dumping, og den virksomhed, om hvilken det konstateredes, at den ikke foretog dumping. Klageren fremførte, at en sådan forskel ikke findes på et konkurrencepræget marked, og at den ikke er realistisk for sektoren for skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål. Desuden hævdede klageren, at den eksporterende producent, om hvem det konstateredes, at han ikke havde foretaget dumping, indkøbte skrot af rustfrit stål fra forretningsmæssigt forbundne virksomheder i EU, og at købspriserne for dette råmateriale derfor ikke var et pålideligt grundlag for fastsættelsen af produktionsomkostningerne.
(43)
Den normale værdi for den samarbejdsvillige eksportør, om hvem det konstateredes, at han ikke foretog dumping, er baseret på virksomhedens produktionsomkostninger pr. varetype, som er lavere end for de andre eksporterende producenter i stikprøven. Dette skyldes hovedsagelig, at førstnævnte virksomhed selv fremstiller rustfrit stål af skrot af rustfrit stål og derfor er fuldt integreret og drager fordel af stordrift, mens sidstnævnte virksomheder indkøber valsetråd af rustfrit stål, som er det vigtigste råmateriale til produktion af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål, på det åbne marked, herunder fra den samarbejdsvillige eksportør, om hvem det konstateredes, at han ikke foretog dumping.
(44)
Den normale værdi for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, om hvem det konstateredes, at de foretog dumping, er i de fleste tilfælde fastsat på grundlag af priser pr. varetype ved hjemmemarkedssalg. Der er kun begrænset konkurrence på Indiens hjemmemarked, og den samarbejdsvillige eksportør, om hvem det konstateredes, at han ikke foretog dumping, solgte kun mængder, der ikke var repræsentative, på hjemmemarkedet i UP.
(45)
Med hensyn til indkøbet af skrot af rustfrit stål foretaget af den eksporterende producent, om hvem det konstateredes, at han ikke havde foretaget dumping, viste undersøgelsen, at denne virksomhed havde erhvervet skrot fra både forretningsmæssigt forbundne og ikke forretningsmæssigt forbundne leverandører, idet sidstnævnte repræsenterer mere end 70 % af de erhvervede mængder. Købsprisniveauerne for begge typer indkøb var sammenlignelige, også når skrottypens kvalitet tages i betragtning.
(46)
Som følge heraf bekræftes fastsættelselsen af den normale værdi for de eksporterende producenter i stikprøven, og klagerens påstand afvises.
3.4.2. For alle andre samarbejdsvillige eksporterende producenter
(47)
Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 6, beregnet på grundlag af de margener, der var opstillet for de eksporterende producenter i stikprøven, om hvem det konstateredes, at de foretog dumping. På dette grundlag blev den beregnede dumpingmargen for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, fastsat til 24,6 % af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
(48)
En samarbejdsvillig indisk eksporterende producent insisterede efter offentliggørelsen af Kommissionens hensigt om at afslutte proceduren på, at virksomhedens anmodning om individuel behandling burde godtages med henvisning til, at den dumpingmargen, der var oplyst for samarbejdsvillige eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, ikke svarede til virksomhedens situation.
(49)
Anmodningen om individuel undersøgelse er ikke blevet vurderet af Kommissionen, da fastsættelsen af margenen ophører med at være et problem ved afslutning af proceduren.
3.4.3. For de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter
(50)
For alle de andre indiske eksportørers vedkommende bestemte Kommissionen først graden af samarbejde. De samlede eksportmængder, som var angivet i de samarbejdsvillige eksporterende producenters besvarelser af stikprøvespørgeskemaet, blev sammenlignet med den samlede import fra Indien ifølge Eurostats statistikker. Der kunne konstateres en samarbejdsprocent på 97. På grundlag heraf blev graden af samarbejde anset for at være høj. Det blev anset for passende at fastsætte dumpingmargenen for de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter til et niveau svarende til den gennemsnitlige dumpingmargen, der blev fastsat for de samarbejdsvillige, stikprøveudvalgte eksporterende producenter. Faktisk tyder de foreliggende oplysninger på, at de ikke-samarbejdsvillige indiske eksportørers gennemsnitlige eksportpriser i UP var på linje med dem, der konstateredes for de samarbejdsvillige eksporterende producenter. Desuden er der intet, der tyder på andre normale værdier for de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter.
(51)
På dette grundlag blev dumpingniveauet for hele landet fastsat til 24,6 % af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
4. EU-ERHVERVSGRENEN
4.1. EU-produktionen
(52)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indsamlet fra EU-producenterne før og efter indledningen af undersøgelsen og de stikprøveudvalgte EU-producenters efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion.
(53)
På dette grundlag blev den samlede EU-produktion anslået til ca. 52 000 ton i UP. I dette tal indgår produktionen fra alle EU-producenter, som gav sig til kende, og den anslåede produktionsmængde for de producenter, som ikke gav sig til kende i forbindelse med proceduren.
(54)
Som anført i betragtning 13 ovenfor blev der anvendt stikprøveudtagning i forbindelse med undersøgelsen af EU-producenterne. Af de 15 EU-producenter, som forelagde oplysninger forud for indledningen af proceduren, blev der udtaget en stikprøve med fem selskaber. Som forklaret i betragtning 15 ovenfor besluttede en virksomhed efterfølgende ikke at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen. De resterende samarbejdsvillige virksomheder i stikprøven tegnede sig for ca. 32 % af den samlede anslåede EU-produktion i UP, og de blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenen.
4.2. EU-erhvervsgrenen
(55)
Alle kendte EU-producenter, som er omtalt i betragtning 52 ovenfor, anses derfor for at udgøre EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og omtales herefter som "EU-erhvervsgrenen".
5. SKADE
5.1. Indledende bemærkninger
(56)
Relevante importstatistikker fra Eurostat samt oplysningerne i klagen og oplysninger indsamlet af EU-producenterne før og efter indledningen af undersøgelsen, herunder de stikprøveudvalgte EU-producenters efterprøvede besvarelser af spørgeskemaet, blev også anvendt i evalueringen af de relevante skadesfaktorer.
(57)
Skadesanalysen for så vidt angår de makroøkonomiske oplysninger, f.eks. produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse og produktivitet, tager udgangspunkt i oplysninger om EU-erhvervsgrenen som helhed.
(58)
Skadesanalysen er for så vidt angår de mikroøkonomiske data, såsom transaktionspriser, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evnen til at tilvejebringe kapital, lagerbeholdninger og lønninger, baseret på data fra EU-producenterne i stikprøven.
(59)
De fire EU-producenter i stikprøven blev også udtaget til at indgå i stikprøven for så vidt angår udløbsundersøgelsen i forbindelse med antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Kina og Taiwan, som blev afsluttet den 7. januar 2012 (4). I denne undersøgelse blev et andet selskab, der ikke indgik i stikprøven i forbindelse med den aktuelle undersøgelse, medtaget i stikprøven. Da den periode, der er omfattet af skadesundersøgelsen, overlapper med udløbsundersøgelsen, er dataene for årene 2008 og 2009 identiske med undtagelse af en virksomhed. Ved at offentliggøre tallene for 2008 og 2009 ville det være muligt at udlede tallene for den virksomhed, der ikke indgik i stikprøven i denne sag. Derfor er mikroøkonomiske indikatorer, som f.eks. lagre, lønninger, investeringer, likviditet, investeringsafkast og rentabilitet, angivet med indekstal.
5.2. EU-forbruget
(60)
EU-forbruget blev bestemt på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde i Unionen som anført i klagen og krydskontrolleret i besvarelserne af spørgeskemaerne og de efterprøvede oplysninger fra producenterne i stikprøven. Desuden blev den importerede mængde baseret på data fra Eurostat for den betragtede periode ligeledes taget i betragtning.
(61)
På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:
Tabel 1
2008
2009
2010
UP
EU-forbrug (ton)
120 598
101 143
122 345
131 457
Indeks (2008 = 100)
100
84
101
109
Kilde: Eurostat, oplysninger i klagen og besvarelser af spørgeskemaet.
(62)
Det samlede forbrug på EU-markedet steg med 9 % i den betragtede periode. Mellem 2008 og 2009 var der en drastisk nedgang på 16 %, som angiveligt skyldtes de globale negative virkninger af den økonomiske krise på markedet, hvorefter forbruget igen steg med 21 % mellem 2009 og 2010 og med yderligere 7 % mellem 2010 og UP.
5.3. Importen fra Indien
(63)
Importen til Unionen fra Indien udviklede sig som følger i den betragtede periode:
Tabel 2
2008
2009
2010
UP
Importmængde fra Indien (ton)
14 546
18 883
21 914
24 072
Indeks (2008 = 100)
100
130
151
165
Markedsandel
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Indeks (2008 = 100)
100
155
149
152
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser fra de eksporterende producenter.
(64)
Importen fra Indien steg betydeligt, med 65 %, i den betragtede periode. Denne stigning var stærkest mellem 2008 og 2009, hvor importen steg med 30 %, og forbruget faldt med 16 %. Fra år til år vedblev den indiske import med at stige i 2010 (+16 %) og i undersøgelsesperioden (+10 %).
5.4. Importpriser og prisunderbud
Tabel 3
2008
2009
2010
UP
Gennemsnitlig pris (EUR/ton)
3 531
2 774
2 994
3 216
Indeks (2008 = 100)
100
79
85
91
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudvalgte EU-producenter.
(65)
De gennemsnitlige priser på importen fra Indien faldt samlet med 9 % i den betragtede periode. Dette forklarer stigningen i markedsandelen for Indien fra 12,1 % til 18,3 % i samme periode. Den største stigning indtraf mellem 2008 og 2009, da de indiske eksportører øgede deres markedsandel med mere end 6 procentpoint.
(66)
For at fastslå prisunderbuddet i UP blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-producenterne i stikprøven solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for import fra Kina ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet således som fastsat på cif-basis med passende justeringer for gældende told og omkostninger efter importen.
(67)
Prissammenligningen blev foretaget for transaktioner i samme handelsled, efter passende justering og efter fradrag af rabatter og dekorter. Resultatet af sammenligningen, udtrykt som en procentdel af de stikprøveudvalgte EU-producenters omsætning i UP, viste et prisunderbud på mellem 3 % og 13 %. Det bør i denne forbindelse bemærkes, at den indiske eksporterende producent, der ikke havde foretaget dumping, havde den højeste underbudsmargen.
5.5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(68)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle de økonomiske indikatorer, der er fastsat for EU-erhvervsgrenen i den analyserede periode.
5.5.1. Produktionskapacitet, produktion og kapacitetsudnyttelse
Tabel 4
2008
2009
2010
UP
Produktionsmængde (ton)
69 514
56 396
62 213
51 800
Indeks (2008 = 100)
100
81
89
75
Produktionskapacitet (ton)
140 743
127 200
128 796
111 455
Indeks (2008 = 100)
100
90
92
79
Kapacitetsudnyttelse
49 %
44 %
48 %
46 %
Indeks (2008 = 100)
100
90
98
94
Kilde: Hele EU-erhvervsgrenen.
(69)
Ovenstående tabel viser, at produktionen faldt betydeligt med 25 % i den betragtede periode. I forbindelse med vigende efterspørgsel faldt produktionen kraftigt med 19 % i 2009, hvorefter den igen steg med ca. 10 % i 2010. I UP faldt EU-produktionen igen med 17 % i forhold til det foregående år, selv om EU-forbruget steg med 7 %.
(70)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt med ca. 21 % i den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsen faldt også i den betragtede periode og forblev hele tiden under 50 %.
5.5.2. Salgsmængde og markedsandel
Tabel 5
2008
2009
2010
UP
Salgsmængde (ton)
56 042
44 627
45 976
48 129
Indeks (2008 = 100)
100
80
82
86
Markedsandel
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Indeks (2008 = 100)
100
95
81
79
Kilde: Hele EU-erhvervsgrenen.
(71)
I forbindelse med et øget forbrug (+9 %), faldt salgsmængden for samme vare til den første uafhængige kunde i Unionen med 14 % i den betragtede periode. Som følge heraf faldt markedsandelen fra 46,5 % i 2008 til 36,6 % i UP. Efter et kraftigt fald i 2009 (-20 %) steg salgsmængden igen en smule i 2010 og i UP.
5.5.3. Vækst
(72)
EU-forbruget steg med 9 % mellem 2008 og UP. EU-erhvervsgrenens salgsvolumen og markedsandel faldt dog i denne periode med henholdsvis 14 % og 21 %. Samtidig steg importen fra Indien betydeligt med 65 %.
5.5.4. Beskæftigelse
Tabel 6
2008
2009
2010
UP
Antal ansatte
1 007
863
821
761
Indeks (2008 = 100)
100
86
82
76
Produktivitet (enhed/ansat)
Indeks (2008 = 100)
100
95
110
99
Kilde: Hele EU-erhvervsgrenen.
(73)
Som følge af en indskrænkning af EU-erhvervsgrenen blev antallet af ansatte reduceret i overensstemmelse hermed, dvs. med 24 %, i den betragtede periode. Mellem 2008 og UP steg arbejdskraftomkostningerne pr. ansat med 6 %.
(74)
EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som årlig produktion (i ton) pr. ansat udviste et beskedent fald på 1 % i den betragtede periode. Den nåede sit laveste niveau i 2009, hvorefter den begyndte at stige igen hen imod UP.
5.5.5. Gennemsnitlige enhedspriser i Unionen
Tabel 7
2008
2009
2010
UP
Enhedspris i EU ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (EUR pr. ton)
4 336
2 792
3 914
4 244
Indeks (2008 = 100)
100
64
90
98
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra producenter i stikprøven.
(75)
De gennemsnitlige salgspriser faldt med 2 % i løbet af den betragtede periode. I 2009 var EU-erhvervsgrenen tvunget til at sænke sine salgspriser med 36 % i forbindelse med den økonomiske krise og et kraftigt fald i priserne for importen fra Indien (-21 %). I 2010 og UP steg EU-erhvervsgrenens salgspriser igen.
(76)
Undersøgelsen viste, at nedgangen i salgspriserne i 2009 afspejlede faldet i omkostningerne, som faldt med 18 % i forhold til 2008. Dette fald i omkostningerne skyldtes hovedsagelig faldet i priserne på råmaterialer, navnlig nikkel, som har en ustabil prisdynamik. Men EU-erhvervsgrenen var nødt til at sænke sine salgspriser mere end faldet i omkostningerne på baggrund af den udvidede lavprisimport fra Indien i 2009.
5.5.6. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital
Tabel 8
2008
2009
2010
UP
Rentabilitet ved EU-salget (% af nettosalget)
Indeks (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Likviditet
Indeks (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
- 171
Investeringer (EUR)
Indeks (2008 = 100)
100
29
59
6
Afkast af investeringer
Indeks (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven
(77)
Undersøgelsen viste, at selv om faldet i salgspriser delvis afspejlede et fald i omkostningerne, var EU-erhvervsgrenens priser under pres fra importen af skruer mv. fra Indien. EU-erhvervsgrenens rentabilitet var negativ fra begyndelsen af den pågældende periode. Især i 2009 var EU-erhvervsgrenen nødt til at sænke sine salgspriser mere, end omkostningerne var faldet, på baggrund af den udvidede lavprisimport fra Indien. Dette førte til en betydelig forværring af rentabiliteten i det pågældende år. I 2010 og i UP forbedredes rentabiliteten imidlertid, men den forblev negativ.
(78)
Likviditeten, som er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, fulgte samme tendens som rentabiliteten. Den nåede sit laveste niveau i 2009, hvorefter den viste en stigende tendens og blev positiv i UP.
(79)
Efter at der i 2008 var foretaget investeringer i fremstilling af skruer mv., faldt investeringerne i den betragtede periode med ca. 94 %. Afkastet af investeringerne viste en tilsvarende negativ udvikling i tråd med de negative resultater, som EU-erhvervsgrenen havde opnået i den betragtede periode, og det forblev negativt.
(80)
Udviklingen i rentabiliteten og likviditeten og de lave investeringer peger på, at EU-producenterne i stikprøven kan have haft vanskeligheder med at rejse kapital.
5.5.7. Lagerbeholdninger
Tabel 9
2008
2009
2010
UP
EU-erhvervsgrenens slutlagre
Index (2008 = 100)
100
92
100
103
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven
(81)
Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven steg med 3 % i løbet af den betragtede periode. I 2009 faldt slutlagrene med 8 %; senere, i 2010 og i UP, steg de med henholdsvis 8 % og 3 %.
5.5.8. Den faktiske dumpingmargens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(82)
Der mindes om, at det om den største indiske eksporterende producent, som tegnede sig for 87 % af den indiske eksport til Unionen i UP, blev fastslået, at denne ikke foretog dumping. Derfor tegnede dumpingimporten sig for 13 % af det samlede salg af skruer mv. eksporteret fra Indien til Unionen. I betragtning af mængden, markedsandelen og priserne på dumpingimporten fra Indien kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen anses for at være ubetydelige.
5.6. Konklusion om skade
(83)
Undersøgelsen viste, at de fleste skadesindikatorer, såsom produktion (- 25 %), kapacitetsudnyttelse (- 6 %), salgsmængde (- 14 %), markedsandel (- 21 %) og beskæftigelse (- 24 %) forværredes i den betragtede periode. På baggrund af et øget forbrug faldt både salgsmængde og markedsandel. Salgsmængden steg i sammenligning med 2009 en smule i 2010 og i UP; men EU-erhvervsgrenen var ikke i stand til at genvinde sin tabte markedsandel på baggrund af den udvidede indiske import, som voksede støt i den betragtede periode, til priser, der konstant underbød EU-erhvervsgrenens.
(84)
Ydermere blev skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, som f.eks. likviditet og rentabilitet, påvirket i alvorlig grad. Dette betyder, at EU-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital blev undermineret.
(85)
I lyset af ovenstående blev det konkluderet, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
6. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
6.1. Indledning
(86)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgtes det, om dumpingimporten med oprindelse i Indien havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne være skadevoldende for EU-erhvervsgrenen, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
(87)
Det skal erindres, at det for den største indiske eksporterende producent, som er omhandlet i betragtning 40 og 41, og som i UP tegnede sig for 87 % af Indiens eksport til EU, blev fastslået, at producenten ikke foretog dumping. Derfor fandt blot 13 % af Indiens eksport af den pågældende vare til Unionen i UP sted til dumpingpriser. Denne dumpingimport havde en markedsandel på 2 % i UP.
6.2. Dumpingimportens virkninger
(88)
Undersøgelsen viste, at EU-forbruget steg med 9 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 14 %, og markedsandelen faldt med 21 %.
(89)
Med hensyn til priserne konstateredes det, at de gennemsnitlige priser på dumpingimporten lå under EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser på EU-markedet. Men de var ca. 12 % højere end priserne hos den indiske virksomhed, om hvilken det blev fastslået, at den ikke foretog dumping.
(90)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at den begrænsede mængde af dumpingimporten fra Indien til priser, der var højere end den ikke-dumpede import, kun kan har spillet en meget begrænset rolle, om nogen, i forværringen af EU-erhvervsgrenens situation.
6.3. Andre faktorers indvirkning
6.3.1. Ikke-dumpet import fra Indien
(91)
Den samlede importmængde fra Indien steg drastisk med 65 % i den betragtede periode, idet dens markedsandel steg fra 12,1 % til 18,3 %. Men som anført ovenfor repræsenterede den ikke-dumpede import 87 % af den samlede indiske eksportmængde i UP, svarende til en markedsandel på 15 % i UP, i modsætning til den markedsandel på 2 %, som dumpingimporten fra Indien havde i samme periode.
(92)
Priserne for importen fra Indien faldt samlet set med 9 % i den betragtede periode, og de forblev hele tiden lavere end priserne for importen fra resten af verden og EU-erhvervsgrenens salgspriser. Det bemærkes imidlertid, at det som omhandlet i betragtning 89 om de gennemsnitlige priser for den ikke-dumpede import konstateredes, at de underbød EU-erhvervsgrenens priser mere end priserne på dumpingimporten.
6.3.2. Import fra andre tredjelande
Tabel 10
2008
2009
2010
UP
Importmængde fra andre tredjelande (ton)
50 010
37 633
54 454
59 255
Indeks (2008 = 100)
100
75
109
118
Markedsandel for importerede varer fra andre tredjelande
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Indeks (2008 = 100)
100
90
107
109
Gennemsnitspris for importen fra andre tredjelande i EUR/ton
5 380
5 236
5 094
5 234
Indeks (2008 = 100)
100
97
95
97
Importmængde fra Malaysia (ton)
13 712
9 810
9 611
9 966
Markedsandel for importen fra Malaysia
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Gennemsnitspris for importen fra Malaysia i EUR/ton
4 203
2 963
3 324
3 633
Importmængde fra Filippinerne (ton)
7 046
5 406
15 576
18 149
Markedsandel for importen fra Filippinerne
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Gennemsnitspris for importen fra Filippinerne i EUR/ton
4 645
3 474
3 714
3 912
Importmængde fra Folkerepublikken Kina (ton)
2 332
2 452
3 217
3 288
Markedsandel for importen fra Folkerepublikken Kina
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Gennemsnitlig pris på importen fra Folkerepublikken Kina i EUR/ton
4 004
4 561
5 272
5 648
Importmængde fra Taiwan (ton)
4 304
3 703
6 451
6 640
Markedsandel for importen fra Taiwan
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Gennemsnitspris for importen fra Taiwan i EUR/ton
5 092
4 719
4 755
4 943
Kilde: Eurostat
(93)
Ifølge tal fra Eurostat steg mængden af importen til Unionen af skruer mv. med oprindelse i andre tredjelande med 18 % i den betragtede periode. Samtidig faldt de gennemsnitlige importpriser med omkring 3 % i den betragtede periode, og markedsandelen for denne import steg med omkring 9 %.
(94)
Der har været antidumpingforanstaltninger i kraft vedrørende importen af skruer mv. fra Kina og Taiwan siden den 19. november 2005. På trods af foranstaltningerne er importen fra disse to lande steget betydeligt i den betragtede periode, mens markedsandelen forblev temmelig beskeden med henholdsvis 2,5 % og 5,1 % i UP. Andre vigtige importkilder er Malaysia og Filippinerne. Importen fra især Filippinerne steg betydeligt i den betragtede periode, og dens markedsandel steg fra 5,8 % i 2008 til 13,8 % i UP.
(95)
For så vidt angår Malaysia var der en faldende tendens i den betragtede periode, men denne import tegnede sig stadig for en markedsandel på 7,6 % i UP. Importmængden fra Filippinerne steg betydeligt i den betragtede periode. Som det imidlertid fremgik af undersøgelsen, var den gennemsnitlige pris for importen fra Filippinerne meget højere, nemlig ca. 20 % over den gennemsnitlige pris for indiske skruer mv.
(96)
Med hensyn til importpriserne forblev de samlede gennemsnitlige priser for importen fra andre tredjelande relativt stabile i den betragtede periode og lå hele tiden over EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser og den gennemsnitlige pris for importen fra Indien.
(97)
På denne baggrund blev det konkluderet, at importen fra andre tredjelande ikke var årsag til den væsentlige skade, der var påført EU-erhvervsgrenen.
6.3.3. Den økonomiske krise
(98)
Den økonomiske krise forklarer til dels faldet i EU-forbruget i 2009. Det er imidlertid værd at bemærke, at trods nedgangen på 16 % i forbruget i 2009 steg mængden af indisk import med 30 %.
(99)
I 2010 og i UP steg EU-forbruget på linje med den generelle økonomiske genopretning. Men EU-erhvervsgrenens salgsmængde steg kun marginalt med 3 % i 2010 og med 4,7 % i UP. Dette skal sammenlignes med en årlig stigning i importen fra Indien på henholdsvis 16 % og 10 %.
(100)
Under normale økonomiske forhold uden et kraftigt pristryk og øget import fra Indien ville EU-erhvervsgrenen muligvis have haft svært ved at klare nedgangen i forbruget og stigningen i de faste omkostninger pr. enhed på grund af den reducerede kapacitetsudnyttelse, den har haft. Men lavprisimporten fra Indien, om hvilken det for størstedelens vedkommende konstateredes, at den ikke var dumpingimport, har øget virkningerne af den økonomiske afmatning og EU-erhvervsgrenen har ikke, selv i forbindelse med den generelle økonomiske genopretning, været i stand til at rejse sig og genvinde den markedsandel, der tabtes til den indiske import.
(101)
Selv om den økonomiske krise i 2008-2009 kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens ringe resultater, kan den derfor ikke anses for at have haft en væsentlig indvirkning på den skadelige situation, EU-erhvervsgrenen har befundet sig i.
6.3.4. Eksportresultater hos EU-producenterne i stikprøven
Tabel 12
2008
2009
2010
UP
Eksportsalg i ton
967
689
933
884
Indeks (2008 = 100)
100
71
97
91
Salgspris pr. enhed i euro
4 770
3 060
4 020
4 313
Indeks (2008 = 100)
100
64
84
90
Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven
(102)
I løbet af den betragtede periode faldt mængden af eksportsalget hos EU-producenterne i stikprøven med 9 %, mens de gennemsnitlige eksportpriser faldt med 10 %. Selv om det ikke kan udelukkes, at den negative tendens for eksporten kan have haft yderligere negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenen, blev denne virkning, i betragtning af den lave eksportmængde i forhold til salget på EU-markedet, ikke anset for væsentlig med hensyn til den konstaterede skade.
6.4. Konklusion om årsagssammenhæng
(103)
Ovenstående analyse har vist, at der i den betragtede periode var en kraftig stigning i mængder og markedsandele for importen fra Indien til lave priser. Det blev også konstateret, at denne import konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet.
(104)
Men i lyset af det forhold, at den største indiske eksporterende producent, der tegnede sig for 87 % af den indiske eksport til EU i UP, ikke eksporterede skruer mv. til Unionen til dumpingpriser, konkluderes det, at årsagssammenhængen mellem dumpingimporten, som tegnede sig for blot 13 % af den samlede mængde, der blev eksporteret fra Indien, og den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, ikke var tilstrækkelig. I betragtning af den dumpede indiske eksports begrænsede mængde og meget lille markedsandel (2 %) og den omstændighed, at dens priser i gennemsnit var 12 % højere end priserne for den ikke-dumpede import, kan det ikke hævdes, at denne import kunne være årsag til den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
(105)
Analysen af de andre kendte faktorer, som kunne have forårsaget skade for EU-erhvervsgrenen, herunder den ikke-dumpede import, importen fra andre tredjelande, den økonomiske krise og eksportresultaterne for EU-producenterne i stikprøven, viste, at den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen, øjensynligt skyldes virkningerne af den ikke-dumpede import fra Indien, som repræsenterede 87 % af Indiens samlede eksport til Unionen i UP, og som fandt sted til betydeligt lavere priser end dumpingimporten.
7. AFSLUTNING AF ANTIDUMPINGPROCEDUREN
(106)
I mangel af en væsentlig årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, findes antidumpingforanstaltningerne unødvendige, og derfor bør nærværende antidumpingprocedure afsluttes i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 2.
(107)
Klageren og alle andre interesserede parter blev underrettet herom og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. De indkomne bemærkninger ændrede ikke ved den konklusion, at nærværende antidumpingprocedure bør afsluttes -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Antidumpingproceduren vedrørende importen af visse skruer, bolte, møtrikker og lignende varer af rustfrit stål med oprindelse i Indien, i øjeblikket henhørende under KN-kode 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 og 7318 15 70, afsluttes.
Artikel 2
Denne afgørelse træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Udfærdiget i Bruxelles, den 22. marts 2012.
ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 22. března 2012,
kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie
(2012/163/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení
(1)
Zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) dne 13. května 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“) do Unie.
(2)
Týž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (3) informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie do Unie a zahájila samostatné šetření.
(3)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 31. března 2011 Evropským institutem pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EiFi) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení.
1.2. Strany dotčené řízením
(4)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a také indické orgány. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(5)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
1.2.1. Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Indii
(6)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v Indii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely stanovení dumpingu.
(7)
S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci v Indii požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a domácím prodeji a své přesné činnosti v souvislosti s výrobou a prodejem dotčeného výrobku a jména a činnosti všech společností, které se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku v období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období šetření“) a s nimiž jsou ve spojení.
(8)
Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení poskytlo požadované informace a se zařazením do vzorku souhlasilo celkem pět vyvážejících výrobců v Indii, včetně skupiny společností, jež jsou ve spojení. Tyto spolupracující společnosti vykázaly vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření. Srovnání údajů Eurostatu o dovozu a údajů o objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, které uvedlo pro období šetření zmíněných pět spolupracujících společností, ukázalo, že úroveň spolupráce ze strany indických vyvážejících výrobců dosahovala takřka 100 %. Vzorek byl tedy vybrán na základě informací od těchto pěti vyvážejících výrobců.
(9)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl základním kritériem pro výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozu dotčeného výrobku do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie. Na základě informací pro výběr vzorku představovaly vybrané společnosti nebo skupiny během období šetření 99 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci. Bylo proto shledáno, že takový vzorek umožní omezit šetření na přiměřený počet vyvážejících výrobců, které bude možné přezkoumat ve stanovené lhůtě, a současně zajistit vysokou úroveň reprezentativnosti.
1.2.2. Výběr vzorku spolupracujících vyvážejících výrobců v Indii
(10)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl výběr vzorku projednán s dotčenými stranami a indickými orgány. Dva vyvážející výrobci nezařazení do vzorku trvali na tom, aby do něj byli rovněž zařazeni. S ohledem na reprezentativnost navrženého vzorku, jak je uvedeno výše v 8. bodě odůvodnění, bylo rozhodnuto, že není nutné vzorek měnit nebo rozšiřovat.
1.2.3. Individuální prošetření společností, které nebyly zařazeny do vzorku
(11)
Dva spolupracující vyvážející výrobci, kteří nebyli do vzorku zařazeni, požádali o individuální prošetření a odpověděli na antidumpingový dotazník ve stanovené lhůtě.
(12)
S ohledem na závěr, že by mělo být současné antidumpingové řízení vzhledem k níže uvedeným důvodům zastaveno, nebyly žádosti o individuální prošetření dále zkoumány.
1.2.4. Výběr vzorku výrobců v Unii
(13)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(14)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců Unie. Tento vzorek tvořilo pět společností vybraných na základě objemu prodeje, velikosti a geografické polohy v rámci Unie z patnácti výrobců Unie, kteří byli známi před zahájením šetření. Tyto společnosti představovaly 37 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření. Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se seznámily s dokumentací a vyjádřily se ke vhodnosti výběru do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení. Žádná ze zúčastněných stran nevznesla proti navrženému vzorku sestávajícímu z pěti společností žádnou námitku.
(15)
Jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku posléze svou spolupráci ukončil. Zbývající čtyři společnosti zařazené do vzorku představovaly 31 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření. Vzorek byl proto považován jako reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.
1.2.5. Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(16)
S ohledem na potenciálně velký počet dovozců zapojených do řízení se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku dovozců. Ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili dva dovozci. Vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří se přihlásili, bylo rozhodnuto výběr vzorku neprovádět.
1.3. Odpovědi na dotazník a inspekce na místě
(17)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o kterých je známo, že mají na věci zájem, a všem dalším stranám, které se přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení. Dotazníky byly tedy zaslány vyvážejícím výrobcům v Indii zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, spolupracujícím dovozcům v Unii a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(18)
Odpovědi poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku a čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku. Na dotazník neodpověděl žádný z dovozců nebo uživatelů.
(19)
Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které zúčastněné strany poskytly a které považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie.
(20)
Jedna ze zúčastněných stran namítla, že jeden z vyvážejících výrobců vznesl příliš mnoho požadavků na důvěrnost a neposkytl dostatečně relevantní veřejnou verzi svých odpovědí na dotazník. Informace zaslané touto společností by proto neměly být brány v úvahu a společnost by měla být v rámci šetření považována za nespolupracující stranu.
(21)
Nedůvěrná verze odpovědí tohoto vyvážejícího výrobce sestávající z úvodních odpovědí a doplněné verze založené na písemném upozornění však byla opětovně posouzena a uznána za dostatečně úplnou na to, aby mohla být považována za relevantní veřejnou odpověď. Uvedená námitka byla proto zamítnuta.
(22)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách následujících společností:
Výrobci v Unii:
-
Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itálie,
-
Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itálie,
-
Ugivis S.A., Belley, Francie.
Vyvážející výrobci v Indii:
-
Viraj Profiles Limited, Boisar, okres Thane, Maháráštra,
-
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd., Vasai (východ), okres Thane, Maháráštra,
-
Raajratna Ventures Ltd., Ahmadábád, Gudžarát.
1.4. Období šetření
(23)
Šetření dumpingu a újmy probíhalo v období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011. Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(24)
Dotčeným výrobkem jsou spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli pocházející z Indie, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70.
2.2. Obdobný výrobek
(25)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii, jakož i výrobek, který výrobní odvětví v Unii vyrábí a prodává na trhu Unie, mají tytéž základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i stejná základní užití. Proto byly ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za obdobné.
3. DUMPING
3.1. Běžná hodnota
(26)
Pro stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve stanovila, zda byl obdobný výrobek vyvážejících výrobců v Indii zařazených do vzorku prodáván nezávislým odběratelům na domácím trhu v reprezentativním objemu, tj. zda celkový objem takového prodeje představoval během období šetření nejméně 5 % jejich celkového objemu vývozu do Unie.
(27)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku bylo zjištěno, že nerealizoval žádný reprezentativní prodej obdobného výrobku na domácím trhu. Pro tohoto vyvážejícího výrobce musela být běžná hodnota stanovena na základě čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
3.1.1. Spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku s reprezentativním celkovým objemem prodeje na domácím trhu
(28)
V případě vyvážejících výrobců zařazených do vzorku s reprezentativním celkovým domácím prodejem Komise následně určila ty typy výrobku prodávané vyvážejícími výrobci na domácím trhu, které byly shodné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(29)
Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval 5% nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(30)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej dotčených společností mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(31)
Pokud objem prodeje daného druhu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou výrobním nákladům nebo přesahující výrobní náklady představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto druhu a pokud vážená průměrná cena tohoto druhu byla rovna výrobním nákladům nebo je převyšovala, byla běžná hodnota založena na skutečných cenách na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku během období šetření, a to bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový.
(32)
Jestliže objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně z celkového objemu prodeje tohoto typu nebo byla-li vážená průměrná cena tohoto typu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskového prodeje daného typu.
(33)
Pro typy výrobků neprodávané v reprezentativních množstvích na domácím trhu musela být běžná hodnota stanovena na základě čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Za tímto účelem byly prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí připočteny k vlastním průměrným výrobním nákladům vývozce na konkrétní typ výrobku během období šetření. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly procentní podíl prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí založeny na váženém průměru prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u prodeje každého typu výrobku, který příslušný vyvážející výrobce uskutečnil v běžném obchodním styku.
3.1.2. Spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku bez reprezentativního celkového objemu prodeje na domácím trhu
(34)
Pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který nedosáhl reprezentativního objemu domácího prodeje, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení tak, že se k vlastním výrobním nákladům společnosti na obdobný výrobek přičetly prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí přepočtené na typ výrobku v období šetření. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly procentní podíl prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí založeny na váženém průměru prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u prodeje každého typu výrobku, který vyvážející výrobce uskutečnil v běžném obchodním styku.
3.2. Vývozní cena
(35)
V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byly vývozní ceny stanoveny podle cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba za dotčený výrobek zaplatit.
3.3. Srovnání
(36)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(37)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.
(38)
Na tomto základě byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů na manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, nákladů na balení, na úvěry, slevy neuvedené na faktuře a na provize, pokud byly použitelné a odůvodněné.
3.4. Dumpingová rozpětí
3.4.1. Pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku
(39)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu dotčeného výrobku vyváženého do Unie srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(40)
Na základě výše uvedené metodiky byla dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením stanovena takto:
Podnik
Dumpingové rozpětí
Viraj Profiles Ltd.
0 %
Agarwal Fasteners Pvt. Ltd.
37,6 %
Raajratna Ventures Ltd.
12,0 %
(41)
Je však třeba uvést, že vyvážející výrobce v Indii, u něhož dumping zjištěn nebyl, představoval 87 % indického vývozu do Unie.
(42)
Na základě své analýzy písemného upozornění Komise vypočítal žadatel 25% rozdíl mezi běžnou hodnotou stanovenou pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, u nichž byl zjištěn dumping, a pro společnost, u níž dumping zjištěn nebyl. Žadatel tvrdil, že na konkurenceschopném trhu nemůže takový rozdíl existovat a že pro odvětví spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli je nerealistický. Žadatel navíc uvedl, že vyvážející výrobce, u něhož nebyl zjištěn dumping, si opatřoval korozivzdorný ocelový šrot od společností v Unii, které jsou ve spojení, a že v důsledku toho nebyly nákupní ceny této suroviny směrodatné pro určení výrobních nákladů.
(43)
Běžná hodnota pro spolupracujícího vývozce, u něhož nebyl zjištěn dumping, byla stanovena na základě jeho výrobních nákladů na určitý typ výrobku, které byly nižší než u jiných vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. To je způsobeno především skutečností, že první z uvedených společností sama vyrábí korozivzdornou ocel z korozivzdorného ocelového šrotu a je proto plně integrovaná a využívá úspor z rozsahu, zatímco jiní vyvážející výrobci nakupují válcovaný drát z korozivzdorné oceli, který je hlavní surovinou pro výrobu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli, na otevřeném trhu, a to rovněž od spolupracujícího vývozce, u něhož nebyl zjištěn dumping.
(44)
Běžná hodnota pro spolupracující vyvážející výrobce, u nichž byl zjištěn dumping, byla určena převážně na základě domácích prodejních cen příslušného typu výrobku. V Indii existuje na domácím trhu pouze omezená konkurence a spolupracující vývozce, u něhož nebyl zjištěn dumping, prodával v době šetření na domácím trhu pouze nereprezentativní množství výrobku.
(45)
Pokud jde o opatřování korozivzdorného ocelového šrotu ze strany vyvážejícího výrobce, u něhož nebyl zjištěn dumping, šetření ukázalo, že tato společnost obdržela šrot jak od dodavatelů ve spojení, tak od dodavatelů, kteří ve spojení nejsou, přičemž druzí jmenovaní reprezentovali 70 % získaného množství. Úrovně nákupních cen u obou typů opatřování byly srovnatelné, a to i při zohlednění třídy šrotu.
(46)
V důsledku toho se potvrzuje určení běžné hodnoty u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a námitky žadatele se zamítají.
3.4.2. Pro ostatní spolupracující vyvážející výrobce
(47)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezahrnutých do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí vypočtené pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku stanoveno na 24,6 % z ceny CIF na hranicích Unie před proclením.
(48)
Poté, co byl zveřejněn záměr Komise řízení ukončit, trval jeden spolupracující indický vyvážející výrobce na tom, aby byla přijata jeho žádost o individuální šetření, přičemž argumentoval tím, že dumpingové rozmezí zveřejněné pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, neodráželo jeho situaci.
(49)
Žádost o individuální šetření Komise doposud neposoudila, jelikož v případě zastavení řízení by již určení rozmezí nepředstavovalo problémem.
3.4.3. Pro nespolupracující vyvážející výrobce
(50)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v Indii, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozu uvedené v odpovědích obdržených při výběru vzorku od všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo porovnáno s celkovým dovozem z Indie, který byl zjištěn ze statistik Eurostatu. Zjištěný podíl spolupráce činil 97 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za vysokou. Bylo proto považováno za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na úrovni odpovídající průměrnému dumpingovému rozpětí stanovenému pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Dostupné informace vskutku svědčí o tom, že průměrné vývozní ceny nespolupracujících vývozců v Indii v období šetření byly v souladu s cenami zjištěnými u spolupracujících vyvážejících výrobců. Navíc nic nenasvědčuje tomu, že by se v případě nespolupracujících vyvážejících výrobců běžné hodnoty lišily.
(51)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu stanovena na 24,6 % ceny CIF na hranice Unie před proclením.
4. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
4.1. Výroba v Unii
(52)
K zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně informací uvedených v podnětu, údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze a ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(53)
Na tomto základě byla celková výroba Unie v období šetření odhadnuta na přibližně 52 000 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovaný objem výroby výrobců, kteří se v rámci tohoto řízení nepřihlásili.
(54)
Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, u výrobců v Unii, kteří se účastnili šetření, byl proveden výběr vzorku. Z 15 výrobců Unie, kteří poskytli data před zahájením řízení, byl vybrán vzorek pěti společností. Následně, jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění, se jedna společnost rozhodla, že nebude v rámci šetření spolupracovat. Zbývající spolupracující společnosti zařazené do vzorku představovaly přibližně 32 % celkové odhadované výroby Unie v období šetření a byly uznány za reprezentativní pro příslušné odvětví Unie.
4.2. Výrobní odvětví Unie
(55)
Má se za to, že všichni známí výrobci v Unii uvedení v 52. bodě odůvodnění tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude se na ně dále odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.
5. ÚJMA
5.1. Úvod
(56)
Při vyhodnocování podstatných faktorů újmy byly použity také příslušné dovozní statistiky Eurostatu, údaje poskytnuté v podnětu a údaje shromážděné od výrobců v Unii před a po zahájení šetření, a to včetně ověřených odpovědí na dotazník poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku.
(57)
Analýza újmy s ohledem na makroekonomické údaje, jako je kapacita výroby, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie.
(58)
Analýza újmy s ohledem na mikroekonomické údaje, jako jsou ceny transakcí, ziskovost, peněžní toky, investice a návratnost investic, schopnost získávat kapitál, zásoby a mzdy, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie.
(59)
Čtyři výrobci v Unii zařazení do vzorku byli zařazeni do vzorku rovněž v případě přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření týkajících se dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Číny a Tchaj-wanu, jenž byl ukončen dne 7. ledna 2012 (4). V rámci tohoto přezkumu byla do vzorku zařazena jedna další společnost, která v rámci současného šetření do vzorku zařazena nebyla. Vzhledem k tomu, že doba vyhrazená na analýzu újmy se překrývá s obdobím přezkumu před pozbytím platnosti, jsou údaje za roky 2008 a 2009 s výjimkou údajů jedné společnosti identické. Zveřejnění údajů za roky 2008 a 2009 by umožnilo dospět k údajům společnosti, která nebyla v aktuálním případě do vzorku zařazena. Proto byly mikroukazatele, jako jsou zásoby, mzdy, investice, peněžní toky, návratnost investic a ziskovost, indexovány.
5.2. Spotřeba v Unii
(60)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje v Unii uskutečněného subjekty výrobního odvětví Unie uvedených v podnětu a prověřených odpověďmi na výběrové dotazníky a ověřenými údaji získanými od výrobců zařazených do vzorku. Navíc byl zohledněn také objem dovozu založený na údajích Eurostatu za posuzované období.
(61)
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
Tabulka 1
2008
2009
2010
Období šetření
Spotřeba Unie (v tunách)
120 598
101 143
122 345
131 457
Index (2008 = 100)
100
84
101
109
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník
(62)
Během posuzovaného období vzrostla celková spotřeba na trhu EU o 9 %. V letech 2008 a 2009 došlo k dramatickému poklesu o 16 %, údajně v důsledku celosvětového negativního dopadu hospodářské krize na trh, načež se spotřeba v letech 2009 a 2010 opět zvýšila o 21 % a o dalších 7 % mezi rokem 2010 a obdobím šetření.
5.3. Dovoz z Indie
(63)
Během posuzovaného období se dovoz z Indie do Unie vyvíjel takto:
Tabulka 2
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z Indie (v tunách)
14 546
18 883
21 914
24 072
Index (2008 = 100)
100
130
151
165
Podíl na trhu
12,1 %
18,7 %
17,9 %
18,3 %
Index (2008 = 100)
100
155
149
152
Zdroj: Eurostat a odpovědi vyvážejících výrobců na dotazník
(64)
Během posuzovaného období vzrostl dovoz z Indie o celých 65 %. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2008-2009, kdy dovoz skokově narostl o 30 % a spotřeba poklesla o 16 %. Meziročně se dovoz z Indie i nadále zvyšoval, a to o 16 % v roce 2010 a o 10 % v období šetření.
5.4. Ceny dovozu a cenové podbízení
Tabulka 3
2008
2009
2010
Období šetření
Průměrná cena (EUR/t)
3 531
2 774
2 994
3 216
Index (2008 = 100)
100
79
85
91
Zdroj: Eurostat a odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(65)
Průměrné ceny dovozu z Indie se během posuzovaného období snížily celkově o 9 % To vysvětluje nárůst podílu Indie na trhu z 12,1 % na 18,3 % za stejné období K největšímu nárůstu došlo v letech 2008 a 2009, kdy indičtí vývozci získali více než šest procentních bodů podílu na trhu.
(66)
S cílem určit cenové podbízení během období šetření byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z Indie prodávaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou o stávající celní poplatky a náklady po dovozu.
(67)
Toto cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů obchodů na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání vyjádřený jako procentuální část obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření poukázal na cenové podbízení v rozmezí od 3 % do 13 %. V tomto ohledu je třeba podotknout, že vyvážející výrobce v Indii, u kterého dumping zjištěn nebyl, měl nejvyšší rozpětí podbízení.
5.5. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(68)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení vlivu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie zhodnocení všech ekonomických ukazatelů stanovených pro výrobní odvětví Unie pro analyzované období.
5.5.1. Výrobní kapacita, výroba a vytížení kapacity
Tabulka 4
2008
2009
2010
Období šetření
Objem výroby (v tunách)
69 514
56 396
62 213
51 800
Index (2008 = 100)
100
81
89
75
Výrobní kapacita (v tunách)
140 743
127 200
128 796
111 455
Index (2008 = 100)
100
90
92
79
Index využití kapacity
49 %
44 %
48 %
46 %
Index (2008 = 100)
100
90
98
94
Zdroj: výrobní odvětví Unie celkem
(69)
Z výše uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba značně klesla, a to o 25 %. Zároveň se snížením poptávky poklesla výroba v roce 2009 prudce o 19 %, načež v roce 2010 vzrostla o přibližně 10 %. Během období šetření se výroba v Unii v porovnání s předchozím rokem opětovně snížila o přibližně 17 %, a to přesto, že se spotřeba v Unii zvýšila o 7 %.
(70)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila přibližně o 21 %. Využití kapacity v posuzovaném období rovněž značně pokleslo a trvale zůstávalo pod hranicí 50 %.
5.5.2. Objem prodeje a podíl na trhu
Tabulka 5
2008
2009
2010
Období šetření
Objem prodeje (tunách)
56 042
44 627
45 976
48 129
Index (2008 = 100)
100
80
82
86
Podíl na trhu
46,5 %
44,1 %
37,6 %
36,6 %
Index (2008 = 100)
100
95
81
79
Zdroj: výrobní odvětví Unie celkem
(71)
V kontextu zvyšující se spotřeby (+9 %) se objem prodeje obdobných výrobků prodávaných prvnímu nezávislému odběrateli v Unii snížil v posuzovaném období o 14 %. V důsledku toho se podíl na trhu propadl ze 46,5 % v roce 2008 na 36,6 % v období šetření. Po prudkém propadu v roce 2009 (-20 %) se objemu prodeje v roce 2010 a v období šetření mírně zvýšil.
5.5.3. Růst
(72)
Spotřeba v Unii vzrostla v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření o 9 % Objem prodeje se však za stejnou dobu snížil o 14 % a podíl na trhu výrobního odvětví Unie o 21 %. Ve stejném období se dovoz z Indie značně zvýšil, a to o 65 %.
5.5.4. Zaměstnanost
Tabulka 6
2008
2009
2010
IP
Počet zaměstnanců
1 007
863
821
761
Index (2008 = 100)
100
86
82
76
Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)
Index (2008 = 100)
100
95
110
99
Zdroj: výrobní odvětví Unie celkem
(73)
Kvůli zmenšující se činnosti výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období odpovídajícím způsobem snížil i počet zaměstnanců o 24 %. Mezi rokem 2008 a obdobím šetření se náklady na pracovní sílu zvýšily o 6 % na zaměstnance.
(74)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výkon na osobu a na rok, klesla v posuzovaném období mírně o 2 %. Své nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2009, načež se až do období šetření zvyšovala.
5.5.5. Průměrné ceny jednotky v Unii
Tabulka 7
2008
2009
2010
Období šetření
Cena jednotky v EU pro nezávislé odběratele (EUR za tunu)
4 336
2 792
3 914
4 244
Index (2008 = 100)
100
64
90
98
Zdroj: odpovědi výrobců zařazených do vzorku na dotazník
(75)
Průměrné prodejní ceny se v posuzovaném období snížily o 2 %. V roce 2009 bylo výrobní odvětví Unie donuceno snížit své prodejní ceny o 36 %, a to v souvislosti s hospodářským poklesem a prudkým snížením dovozních cen z Indie (-21 %). Během roku 2010 a v průběhu období šetření se prodejní ceny výrobního odvětví Unie opět zvýšily.
(76)
Šetření ukázalo, že snížení prodejních cen v roce 2009 odráželo snížení nákladů, které se ve srovnání s úrovněmi z roku 2008 propadly o 18 %. Toto snížení nákladů pramenilo zejména ze snížení cen surovin, zejména pak u niklu, který má nestabilní cenovou dynamiku. Výrobní odvětví Unie však bylo s ohledem na expanzi levného dovozu z Indie v roce 2009 nuceno snížit své prodejní ceny o více, než představovalo snížení nákladů.
5.5.6. Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
Tabulka 8
2008
2009
2010
IP
Ziskovost prodeje EU (v % čistého prodeje)
Index (2008 = 100)
- 100
- 442
-74
-24
Peněžní tok
Index (2008 = 100)
- 100
-1 827
-40
171
Investice (EUR)
Index (2008 = 100)
100
29
59
6
Návratnost investic
Index (2008 = 100)
- 100
- 284
-59
-28
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(77)
Šetření ukázalo, že ačkoliv snížení cen částečně odráželo snížení nákladů, ceny ve výrobním odvětví Unie byly pod tlakem dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z Indie. Ziskovost výrobního odvětví Unie měla od počátku posuzovaného období negativní tendenci. Zejména v roce 2009 bylo výrobní odvětví Unie s ohledem na expanzi levného dovozu z Indie nuceno snížit své prodejní ceny o více, než představovalo snížení nákladů. To vedlo v daném roce k výraznému snížení ziskovosti. V roce 2010 a v období šetření se ziskovost zlepšila, avšak stále zůstala negativní.
(78)
Peněžní tok, který reprezentuje schopnost odvětví samofinancovat svou činnost, se vyvíjel v podobném duchu jako ziskovost. Své nejnižší úrovně dosáhl v roce 2009, načež vykázal rostoucí tendenci a v období šetření se změnil na pozitivní.
(79)
Po investicích do výroby spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli v roce 2008 se v posuzovaném období investice snížily přibližně o 94 %. Návratnost investic prošla podobně negativním vývojem, když kopírovala negativními výsledky výrobního odvětví Unie v posuzovaném období a zůstala i nadále negativní.
(80)
Vývoj ziskovosti, peněžního toku a nízká úroveň investic poukazují na skutečnost, že výrobci v EU zařazení do vzorku mohli mít potíže se získáváním kapitálu.
5.5.7. Stav zásob
Tabulka 9
2008
2009
2010
Období šetření
Konečný stav zásob ve výrobním odvětví Unie
Index (2008 = 100)
100
92
100
103
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(81)
Stav zásob výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku během posuzovaného období vzrostl o 3 %. V roce 2009 se úroveň konečného stavu zásob snížila o 8 %; následně se v roce 2010 snížila o 8 % a v období šetření o 3 %.
5.5.8. Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(82)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebyl dumping zjištěn. Dumpingový dovoz tudíž představoval 13 % celkového objemu dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli dovážených z Indie do Unie. Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dumpingového dovozu z Indie lze dopad skutečných rozpětí dumpingu na výrobní odvětví Unie považovat za zanedbatelný.
5.6. Závěr ohledně újmy
(83)
Šetřením bylo prokázáno, že se většina ukazatelů újmy, jako je výroba (-25 %), využití kapacity (-6 %), objem prodeje (-14 %), podíl na trhu (-21 %) a zaměstnanost (-24 %) v posuzovaném období zhoršila. V kontextu rostoucí spotřeby se jak objem prodeje, tak podíl na trhu snížily. Objem prodeje se mírně zvýšil v roce 2010 a v období šetření, kdy byl srovnatelný s rokem 2009; výrobní odvětví Unie však nebylo schopno získat zpět svůj podíl na trhu s ohledem na expanzi dovozu z Indie, který v posuzovaném období vytrvale rostl, a to při cenách, které v porovnání s výrobním odvětvím Unie neustále vykazovaly cenové podbízení.
(84)
Dále byly významně dotčeny ukazatele újmy týkající se finanční situace výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok a ziskovost. To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál.
(85)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1. Úvod
(86)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z Indie způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Vedle dumpingového dovozu byly přezkoumány i jiné známé činitele, jež by mohly výrobnímu odvětví Unie současně způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
(87)
Je třeba připomenout, že u největšího indického vyvážejícího výrobce uvedeného ve 40 a 41 bodu odůvodnění, který v období šetření představoval 87 % indického vývozu, nebyl dumping zjištěn. Dumpingové ceny se tudíž v období šetření týkaly pouhých 13 % dovozu dotčeného výrobku z Indie do Unie. Podíl tohoto dumpingového dovozu na trhu představoval v období šetření 2 %.
6.2. Účinek dumpingového dovozu
(88)
Šetření prokázalo, že se spotřeba Unie v posuzovaném období zvýšila o 9 %, přičemž se objem prodeje výrobního odvětví unie snížil o 14 % a podíl na trhu poklesl o 21 %.
(89)
Pokud jde o ceny, bylo zjištěno, že průměrné dovozní ceny dumpingového dovozu lze v porovnání s průměrnými prodejními cenami výrobního odvětví Unie na unijním trhu považovat za projev cenového podbízení. Byly však přibližně o 12 % vyšší, než ceny indických společností, u nichž dumping zjištěn nebyl.
(90)
Z výše uvedeného se zdá vyplývat, že omezený objem dumpingového dovozu z Indie, který se vyznačoval vyššími cenami než nedumpingový dovoz, mohl mít na zhoršení situace výrobního odvětví Unie velmi omezený nebo dokonce bezvýznamný vliv.
6.3. Účinky jiných činitelů
6.3.1. Nedumpingový dovoz z Indie
(91)
Celkový objem dovozu z Indie se v posuzovaném období zásadně zvýšil o 65 %, čímž jeho podíl na trhu vzrostl z 12,1 % na 18,3 %. Jak bylo nicméně vysvětleno výše, nedumpingový dovoz představoval v období šetření 87 % celkového objemu indického vývozu, což odpovídá v období šetření 15% podílu na trhu, v porovnání s 2% podílem dumpingového dovozu z Indie na trhu ve stejném období.
(92)
Ceny dovozu z Indie se v posuzovaném období snížily celkem o 9 %, přičemž byly vždy nižší než ceny dovozu ze zbytku světa a prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Za zmínku však stojí skutečnost, že průměrné ceny nedumpingového dovozu se ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie vyznačovaly větší mírou cenového podbízení než průměrné ceny dumpingového dovozu, jak je vysvětleno v 89 bodě odůvodnění.
6.3.2. Dovoz z ostatních třetích zemí
Tabulka 10
2008
2009
2010
Období šetření
Objem dovozu z jiných třetích zemí v tunách
50 010
37 633
54 454
59 255
Index (2008 = 100)
100
75
109
118
Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu
41,5 %
37,2 %
44,5 %
45,1 %
Index (2008 = 100)
100
90
107
109
Průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí EUR/t
5 380
5 236
5 094
5 234
Index (2008 = 100)
100
97
95
97
Objem dovozu z Malajsie (v tunách)
13 712
9 810
9 611
9 966
Podíl dovozu z Malajsie na trhu
11,4 %
9,7 %
7,9 %
7,6 %
Průměrná cena dovozu z Malajsie v EUR/t
4 203
2 963
3 324
3 633
Objem dovozu z Filipín (v tunách)
7 046
5 406
15 576
18 149
Podíl dovozu z Filipín na trhu
5,8 %
5,3 %
12,7 %
13,8 %
Průměrná cena dovozu z Filipín v EUR/t
4 645
3 474
3 714
3 912
Objem dovozu z Čínské lidové republiky (v tunách)
2 332
2 452
3 217
3 288
Podíl dovozu z Čínské lidové republiky na trhu
1,9 %
2,4 %
2,6 %
2,5 %
Průměrná cena dovozu z Čínské lidové republiky v EUR/t
4 004
4 561
5 272
5 648
Objem dovozu z Tchaj-wanu (v tunách)
4 304
3 703
6 451
6 640
Podíl dovozu z Tchaj-wanu na trhu
3,6 %
3,7 %
5,3 %
5,1 %
Průměrná cena dovozu z Tchaj-wanu v EUR/t
5 092
4 719
4 755
4 943
Zdroj: Eurostat
(93)
Podle údajů Eurostatu se objem dovozu spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli pocházejících z jiných třetích zemí do Unie zvýšil v posuzovaném období o 18 %. Zároveň se průměrné dovozní ceny v posuzovaném období snížily přibližně o 3 % a podíl uvedeného výrobku na trhu vzrostl přibližně o 9 %.
(94)
Od 19 listopadu 2005 platí antidumpingová opatření na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a z Tchaj-wanu. Navzdory uvedeným opatřením došlo v posuzovaném období k výraznému nárůstu objemu dovozu z těchto dvou zemí, ačkoliv jeho podíl na trhu zůstal v období šetření spíše skromný, a to 2,5 % a 5,1 % Dalšími významnými zdroji dovozu jsou Filipíny a Malajsie. V posuzovaném období výrazně vzrostl zejména dovoz z Filipín, čímž se jeho podíl na trhu zvýšil z 5,8 % v roce 2008 na 13,8 % v období šetření.
(95)
Pokud jde o Malajsii, byl vývoj v posuzovaném období sestupný, nicméně dovoz z Malajsie stále představoval v období šetření 7,6 % podílu na trhu Objem dovozu z Filipín se v posuzovaném období výrazně zvýšil. Avšak jak vyplynulo ze šetření, byla průměrná dovozní cena z Filipín mnohem vyšší (konkrétně o 20 %), než průměrná cena indických spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli.
(96)
Pokud jde o dovozní ceny, zůstaly celkově průměrné ceny dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období poměrně stabilní a byly vždy vyšší než průměrná cena výrobního odvětví Unie a průměrné ceny dovozu z Indie.
(97)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že dovoz z jiných třetích zemí nezpůsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
6.3.3. Hospodářská krize
(98)
Hospodářská krize částečně vysvětluje snížení spotřeby Unie v roce 2009. Je však záhodno poznamenat, že navzdory 16 % poklesu spotřeby v roce 2009 došlo ke 30 % nárůstu dovozu z Indie.
(99)
V roce 2010 a v období šetření spotřeba Unie vzrostla současně se všeobecným hospodářským oživením. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se však zvýšil pouze mírně - o 3 % v roce 2010 a o 4,7 % v období šetření Pro srovnání dovoz z Indie ve stejných obdobích meziročně vzrostl o 16 % a o 10 %.
(100)
Za běžných hospodářských podmínek a v případě neexistence silného cenového tlaku a vyšších úrovní dovozu z Indie by se výrobní odvětví Unie mohlo potýkat s určitými problémy při vyrovnávání se s poklesem spotřeby a zvýšením fixních nákladů na jednotku kvůli nižšímu využití kapacity. Avšak levné dovozy z Indie, u kterých většinou dumping zjištěn nebyl, zesílily účinky hospodářského propadu a dokonce ani během všeobecného hospodářského oživení nebylo výrobní odvětví Unie schopno se zotavit a získat zpět svůj podíl na trhu, o který přišlo na úkor dovozu z Indie.
(101)
Přestože tedy není vyloučeno, že hospodářská krize v letech 2008-2009 mohla přispět ke zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie, nelze tvrdit, že měla podstatný dopad na újmu, kterou toto výrobní odvětví Unie utrpělo.
6.3.4. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku
Tabulka 12
2008
2009
2010
Období šetření
Objem vývozu v tunách
967
689
933
884
Index (2008 = 100)
100
71
97
91
Jednotková prodejní cena v eurech
4 770
3 060
4 020
4 313
Index (2008 = 100)
100
64
84
90
Zdroj: odpovědi výrobců v EU zařazených do vzorku na dotazník
(102)
Během posuzovaného období klesl objem vývozu uskutečněného výrobním odvětvím Unie zařazeným do vzorku o 9 %, přičemž jednotková prodejní cena poklesla o 10 %. Ačkoliv nelze vyloučit, že negativní vývoj výkonnosti vývozu mohl mít na výrobní odvětví Unie dodatečný negativní dopad, má se za to, že vzhledem k nízkému objemu vývozu v porovnání s prodejem na trhu Unie nebyl tento dopad s ohledem na zjištěnou újmu podstatný.
6.4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(103)
Výše uvedená analýza prokázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dovozu pocházejícího z Indie i jeho podíl na trhu. Bylo rovněž zjištěno, že v rámci tohoto dovozu bylo ve vztahu k cenám účtovaným výrobním odvětvím Unie na trhu Unie zjištěno cenové podbízení.
(104)
S ohledem na zjištění, že největší vyvážející výrobce v Indii, který v období šetření představoval 87 % indického dovozu do Unie, nevyvážel spojovací prostředky z korozivzdorné oceli za dumpingové ceny, se však usuzuje, že nelze dostatečně stanovit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem, který představoval pouhých 13 % celkového objemu dovezeného z Indie, a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. Skutečně nelze tvrdit, že dumpingový indický dovoz mohl způsobit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a to s ohledem na jeho omezený objem a velmi omezený podíl na trhu (2 %) a skutečnost, že jeho ceny byly v průměru o 12 % vyšší, než v případě nedumpingového dovozu.
(105)
Analýza dalších známých faktorů, které mohly způsobit výrobnímu odvětví Unie újmu, včetně nedumpingového dovozu, dovozu z jiných třetích zemí, hospodářské krize a vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie zařazeného do vzorku, ukázala, že újma, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, se zdá být způsobena nedumpingovým dovozem z Indie, který v období šetření představoval 87 % veškerého indického dovozu do Unie a jehož cena byla značně nižší než v případě dumpingového dovozu.
7. ZASTAVENÍ ANTIDUMPINGOVÉHO ŘÍZENÍ
(106)
Vzhledem k tomu, že neexistuje podstatná příčinná souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má se za to, že antidumpingová opatření jsou zbytečná a toto antidumpingové řízení by proto mělo být zastaveno v souladu s čl. 9 odst. 2 základního nařízení.
(107)
Žadatel a všechny ostatní zúčastněné strany o tom byli informováni a dostali příležitost vyjádřit své stanovisko. Obdržená stanoviska nic nezměnila na závěru, že stávající antidumpingové řízení by mělo být zastaveno,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antidumpingové řízení týkající se dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Indie, se zastavuje.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 22. března 2012.