EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 386/2012
af 19. april 2012
om bemyndigelse af Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) til at varetage opgaver i forbindelse med håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder samling af repræsentanter for den offentlige og den private sektor i Det Europæiske Observationscenter for Krænkelser af Intellektuelle Ejendomsrettigheder
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 114 og artikel 118, stk. 1,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Den økonomiske velfærd i Unionen kræver vedvarende kreativitet og innovation. Foranstaltninger, der giver en effektiv beskyttelse af både kreativitet og innovation, er derfor en forudsætning for at sikre Unionens fremtidige velstand.
(2)
Intellektuelle ejendomsrettigheder er en vigtig driftskapital, som bidrager til at sikre, at opfindere og innovatorer får et rimeligt afkast af deres arbejde, og at deres investering i forskning og nye idéer beskyttes.
(3)
Det er vigtigt med en sund, harmoniseret og progressiv tilgang til intellektuelle ejendomsrettigheder i bestræbelserne på at opfylde ambitionerne i Europa 2020-strategien, herunder »En digital dagsorden for Europa«.
(4)
Den vedvarende stigning i antallet af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder udgør en reel trussel ikke bare mod Unionens økonomi, men også i mange tilfælde mod EU-forbrugernes sundhed og sikkerhed. Det er derfor nødvendigt med effektive, umiddelbare og koordinerede foranstaltninger på nationalt, europæisk og globalt niveau, hvis det skal lykkes at bekæmpe dette fænomen.
(5)
I forbindelse med den overordnede strategi for intellektuelle ejendomsrettigheder, som fastsat i Rådets resolution af 25. september 2008 om en global europæisk plan for bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering (3), opfordrede Rådet Kommissionen til at oprette et Europæisk Observationscenter for Varemærkeforfalskning og Piratkopiering. Kommissionen dannede derfor et netværk af eksperter fra den offentlige og den private sektor og beskrev netværkets opgaver i sin meddelelse om bedre håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i det indre marked. Navnet på Det Europæiske Observationscenter for Varemærkeforfalskning og Piratkopiering bør ændres til Det Europæiske Observationscenter for Krænkelser af Intellektuelle Ejendomsrettigheder (herefter »observationscentret«).
(6)
Det fremgår af meddelelsen, at observationscentret bør fungere som centralt organ til indsamling, overvågning og rapportering af oplysninger og data om alle former for krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder. Det bør blive en platform for samarbejdet mellem repræsentanter for nationale myndigheder og berørte parter med henblik på udveksling af idéer og ekspertise om bedste praksis og udformning af anbefalinger om fælles håndhævelsesstrategier til beslutningstagere. Det præciseres i meddelelsen, at Kommissionens tjenestegrene skal huse og forvalte observationscentret.
(7)
I sin resolution af 1. marts 2010 om håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i det indre marked (4) opfordrede Rådet Kommissionen, medlemsstaterne og industrien til at give observationscentret tilgængelige, pålidelige og sammenlignelige data om varemærkeforfalskning og piratkopiering, og til, for så vidt angår observationscentret, i fællesskab at udvikle og blive enige om planer for at indsamle yderligere oplysninger. Rådet opfordrede ligeledes observationscentret til hvert år at offentliggøre en samlet årsrapport, som omhandler varemærkeforfalskningens og piratkopieringens anvendelsesområde, omfang og vigtigste karakteristika samt deres indvirkning på det indre marked. Denne årsrapport bør udarbejdes ved brug af de relevante oplysninger fra medlemsstaternes myndigheder, Kommissionen og den private sektor, som skal afgives inden for rammerne af databeskyttelseslovgivningen. Rådet anerkendte også betydningen af at udvikle nye konkurrencedygtige forretningsmodeller, der udvider det lovlige udbud af kulturelt og kreativt indhold, og samtidig forebygge og bekæmpe krænkelse af intellektuelle ejendomsrettigheder som nødvendige midler til at fremme økonomisk vækst, beskæftigelse og kulturel mangfoldighed.
(8)
I sine konklusioner af 25. maj 2010 vedrørende den kommende revision af varemærkeordningen i Den Europæiske Union (5) opfordrede Rådet Kommissionen til at indføre et klart retsgrundlag for, at Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) (herefter »harmoniseringskontoret«) kan indgå i aktiviteter i tilknytning til håndhævelse, herunder bekæmpelse af forfalskning, navnlig ved at fremme samarbejdet med de nationale varemærkekontorer og observationscentret. I den henseende fastsætter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/48/EF af 29. april 2004 om håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder (6) bl.a. visse foranstaltninger til fremme af samarbejde, herunder udveksling af information, medlemsstaterne imellem og mellem medlemsstaterne og Kommissionen.
(9)
I sin henstilling af 26. marts 2009 om styrkelse af sikkerheden og de grundlæggende frihedsrettigheder på internettet (7) henstillede Europa-Parlamentet til Rådet at bevare fuldstændig og sikker adgang til internettet og tilskyndede samtidig til offentlig/privat samarbejde om forbedring af retshåndhævelsessamarbejdet.
(10)
I sin beslutning af 22. september 2010 om håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i det indre marked (8) opfordrede Europa-Parlamentet medlemsstaterne og Kommissionen til at udvide samarbejdet mellem harmoniseringskontoret og de nationale kontorer for intellektuelle ejendomsrettigheder med henblik på at omfatte bekæmpelsen af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder.
(11)
I sin beslutning af 12. maj 2011 om frigørelse af de kulturelle og kreative industriers potentiale (9) opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til at tage hensyn til små og mellemstore virksomheders specifikke problemer med at gøre deres intellektuelle ejendomsrettigheder gældende, og til at fremme bedste praksis og effektive metoder til at respektere disse rettigheder.
(12)
I sin beslutning af 6. juli 2011 om en global metode til beskyttelse af personoplysninger i Den Europæiske Union (10) opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til at sikre fuld harmonisering og retssikkerhed samt et ensartet højt niveau af beskyttelse af enkeltpersoner under alle omstændigheder.
(13)
I betragtning af den række forskellige opgaver observationscentret skal varetage, er det nødvendigt at finde en løsning, som sikrer en passende og bæredygtig infrastruktur til udførelse af centrets opgaver.
(14)
Rådets forordning (EF) nr. 207/2009 af 26. februar 2009 om EF-varemærker (11) indeholder bestemmelser om administrativt samarbejde mellem harmoniseringskontoret og medlemsstaternes domstole eller andre kompetente myndigheder samt om udveksling af publikationer mellem harmoniseringskontoret og medlemsstaternes centrale myndigheder for industriel ejendomsret. Harmoniseringskontoret har på dette grundlag etableret et samarbejde med de nationale kontorer, der beskæftiger sig med beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder. Harmoniseringskontoret råder således allerede i et betydeligt omfang over den nødvendige erfaring og ekspertise til at levere en passende og bæredygtig infrastruktur til gennemførelse af observationscentrets opgaver.
(15)
Harmoniseringskontoret er således velegnet til at varetage disse opgaver.
(16)
Disse opgaver bør vedrøre alle intellektuelle ejendomsrettigheder, som er omfattet af direktiv 2004/48/EF, eftersom krænkelseshandlinger ofte berører en række forskellige intellektuelle ejendomsrettigheder. Det er desuden nødvendigt med data og udveksling af bedste praksis om hele det ovennævnte spektrum af intellektuelle ejendomsrettigheder for at kunne danne sig et fuldstændigt billede af situationen og gøre det muligt at udforme helhedsstrategier med henblik på at nedbringe antallet af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder.
(17)
De opgaver, som harmoniseringskontoret bør udføre, hænger sammen med de håndhævelses- og rapporteringsbestemmelser, der er fastsat i direktiv 2004/48/EF. Harmoniseringskontoret bør således levere tjenester til nationale myndigheder eller operatører, der især påvirker direktivets ensartede gennemførelse, og som formodes at fremme dets anvendelse. Harmoniseringskontorets opgaver bør således betragtes som tæt knyttet til formålet med retsakter om tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser.
(18)
Observationscentret, der sammensættes af harmoniseringskontoret, bør udvikle sig til et ekspertisecenter for oplysninger og data om krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder ved at drage fordel af harmoniseringskontorets ekspertise, erfaring og ressourcer.
(19)
Harmoniseringskontoret bør fungere som et samlingspunkt for offentlige myndigheder og den private sektor og give mulighed for indsamling, analyse og spredning af relevante objektive, sammenlignelige og pålidelige data om værdien af intellektuelle ejendomsrettigheder og krænkelsen af disse rettigheder, fastlæggelse og fremme af bedste praksis og af strategier for håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og for forbrugeroplysning om konsekvenserne af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder. Desuden bør harmoniseringskontoret udføre supplerende opgaver, f.eks. forbedre forståelsen for værdien af intellektuelle ejendomsrettigheder, fremme udveksling af oplysninger om nye konkurrencedygtige forretningsmodeller, der udvider det lovlige udbud af kulturelt og kreativt indhold, forbedre ekspertisen hos personer, der beskæftiger sig med håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, gennem passende uddannelsesforanstaltninger, fremme kendskabet til teknikker til forebyggelse af varemærkeforfalskning og forbedre samarbejdet med tredjelande og internationale organisationer. Kommissionen bør inddrages i de aktiviteter, som harmoniseringskontoret udfører i henhold til denne forordning.
(20)
Harmoniseringskontoret bør således fremme og støtte de aktiviteter hos nationale myndigheder, den private sektor og EU-institutionerne, der vedrører håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, navnlig disses aktiviteter til bekæmpelse af krænkelser af disse rettigheder. Harmoniseringskontorets udøvelse af sine beføjelser i medfør af denne forordning forhindrer ikke medlemsstaterne i at udøve deres kompetencer. Harmoniseringskontorets opgaver og aktiviteter i henhold til denne forordning omfatter ikke deltagelse i specifikke aktioner eller undersøgelser, som de kompetente myndigheder gennemfører.
(21)
Med henblik på at udføre disse opgaver så effektivt som muligt bør harmoniseringskontoret høre og samarbejde med andre myndigheder på nationalt, europæisk og, hvor det er relevant, internationalt niveau, skabe synergier med aktiviteter, som gennemføres af disse myndigheder, og undgå enhver overlapning af foranstaltninger.
(22)
Harmoniseringskontoret bør gennemføre de opgaver og aktiviteter, der vedrører håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, ved at gøre brug af sine egne budgetmidler.
(23)
Hvad angår repræsentanter for den private sektor bør harmoniseringskontoret, når observationscentret samles i forbindelse med dets aktiviteter, inddrage et repræsentativt udvalg af de økonomiske sektorer, herunder de kreative industrier, der er mest berørt af eller har størst erfaring med bekæmpelse af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder, særlig repræsentanter for rettighedshavere, herunder kunstnere og andre ophavsmænd, samt internetformidlere. Det bør ligeledes sikres, at der er en passende repræsentation af forbrugere og af små og mellemstore virksomheder.
(24)
De oplysningsforpligtelser, som denne forordning pålægger medlemsstaterne og den private sektor, bør ikke skabe unødvendige administrative byrder og bør tilstræbe at undgå overlapninger, for så vidt angår data, der allerede er meddelt EU-institutionerne af medlemsstaterne og repræsentanter for den private sektor i medfør af eksisterende EU-indberetningsforpligtelser
(25)
Målet for denne forordning, nemlig at bemyndige harmoniseringskontoret til at varetage opgaver i forbindelse med håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
Ved denne forordning bemyndiges Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) (herefter »harmoniseringskontoret«) til at varetage opgaver, der sigter på at fremme og støtte nationale myndigheders, den private sektors og EU-institutionernes aktiviteter til bekæmpelse af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder, der er omfattet af direktiv 2004/48/EF. Under udførelsen af disse opgaver tilrettelægger, administrerer og støtter harmoniseringskontoret møder mellem eksperter, myndigheder og berørte parter, der samles under betegnelsen »Det Europæiske Observationscenter for Krænkelser af Intellektuelle Ejendomsrettigheder« (herefter »observationscentret«).
Harmoniseringskontorets opgaver og aktiviteter i henhold til denne forordning omfatter ikke deltagelse i specifikke aktioner og undersøgelser, som de kompetente myndigheder gennemfører.
Artikel 2
Opgaver og aktiviteter
1. Harmoniseringskontoret har følgende opgaver:
a)
at forbedre forståelsen for værdien af intellektuel ejendomsret
b)
at forbedre forståelsen for omfanget og konsekvenserne af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder
c)
at fremme kendskabet til bedste praksis i den offentlige og private sektor med hensyn til beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder
d)
at bistå med at gøre borgerne mere bevidste om konsekvenserne af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder
e)
at forbedre ekspertisen hos de personer, der beskæftiger sig med håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder
f)
at fremme kendskabet til tekniske værktøjer til forebyggelse og imødegåelse af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder sporingssystemer, der bidrager til at sondre mellem ægte produkter og forfalskede produkter
g)
at stille mekanismer til rådighed, der bidrager til at forbedre onlineudvekslingen mellem myndigheder i medlemsstaterne, der arbejder på området for intellektuelle ejendomsrettigheder, af information vedrørende håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder samt fremme samarbejdet med og imellem disse myndigheder
h)
i samråd med medlemsstaterne at arbejde på at fremme det internationale samarbejde med tredjelandes kontorer for intellektuelle ejendomsrettigheder med henblik på at udforme strategier og udvikle teknikker, kvalifikationer og værktøjer til håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder.
2. For at udføre de i stk. 1 anførte opgaver gennemfører harmoniseringskontoret følgende aktiviteter i overensstemmelse med det i henhold til artikel 7 vedtagne arbejdsprogram og i overensstemmelse med EU-retten:
a)
etablering af en gennemsigtig metode til indsamling, analyse og rapportering af uafhængige, objektive, sammenlignelige og pålidelige data om krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder
b)
indsamling, analyse og udbredelse af relevante objektive, sammenlignelige og pålidelige data om krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder
c)
indsamling, analyse og udbredelse af relevante objektive, sammenlignelige og pålidelige data om den økonomiske værdi af intellektuelle ejendomsrettigheder og deres bidrag til økonomisk vækst, velfærd, innovation, kreativitet, kulturel mangfoldighed, skabelsen af kvalitetsjob og udviklingen af produkter og tjenesteydelser af høj kvalitet i Unionen
d)
levering af regelmæssige vurderinger og specifikke rapporter for de enkelte økonomiske sektorer, geografiske områder og typer af intellektuelle ejendomsrettigheder, der krænkes, med en evaluering af bl.a. konsekvenserne af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder for samfundet, økonomien, herunder en vurdering af følgerne for små og mellemstore virksomheder, samt for sundheden, miljøet og sikkerheden
e)
indsamling, analyse og formidling af oplysninger om bedste praksis mellem de repræsentanter, der mødes som en samling i observationscentret, og i givet fald udarbejdelse af anbefalinger om strategier på grundlag af denne praksis
f)
udarbejdelse af rapporter og publikationer for at øge bevidstheden blandt EU-borgerne om konsekvenserne af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder og, med det for øje, afholdelse af konferencer, begivenheder og møder på europæisk og internationalt niveau samt ydelse af støtte til nationale og europæiske tiltag, herunder on- og off-linekampagner, navnlig gennem levering af data og oplysninger
g)
overvågning af udviklingen af nye konkurrencedygtige forretningsmodeller, der udvider det lovlige udbud af kulturelt og kreativt indhold, tilskyndelse til informationsudveksling og skærpelse af forbrugernes bevidsthed i den henseende
h)
udvikling og planlægning af onlineundervisning og andre former for uddannelse af nationale tjenestemænd, der beskæftiger sig med beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder
i)
afholdelse af ad hoc-ekspertmøder, herunder møder med akademiske eksperter og med relevante repræsentanter for civilsamfundet, til støtte for dets arbejde i henhold til denne forordning
j)
fastlæggelse og fremme af tekniske redskaber for fagfolk og benchmarkingteknikker, herunder sporingssystemer, der bidrager til at sondre mellem ægte produkter og forfalskede produkter
k)
samarbejde med de nationale myndigheder og Kommissionen om at udvikle et online-netværk til at lette udvekslingen af oplysninger om krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder mellem de offentlige forvaltninger, organer og organisationer i medlemsstaterne, som beskæftiger sig med beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder
l)
samarbejde med og udvikling af synergier mellem medlemsstaternes centrale myndigheder for industriel ejendomsret, herunder Benelux-kontoret for intellektuel ejendomsret, samt andre myndigheder i medlemsstaterne, som beskæftiger sig med intellektuelle ejendomsrettigheder, med henblik på udvikling og fremme af teknikker, færdigheder og værktøjer vedrørende håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder uddannelsesprogrammer og oplysningskampagner
m)
udvikling i samråd med medlemsstaterne af programmer for teknisk bistand til tredjelande og udvikling og levering af specifikke uddannelsesprogrammer og -tilbud til tjenestemænd fra tredjelande, der beskæftiger sig med beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder
n)
fremlæggelse af anbefalinger til Kommissionen om aspekter, der er omfattet af denne forordning, på anmodning fra Kommissionen
o)
gennemførelse af lignende aktiviteter, som er nødvendige, for at observationscentret kan varetage sine opgaver som fastsat i stk. 1.
3. Ved udførelsen af de i stk. 1 og 2 nævnte opgaver og aktiviteter skal harmoniseringskontoret overholde de eksisterende bestemmelser i EU-retten om databeskyttelse.
Artikel 3
Finansiering
Harmoniseringskontoret gennemfører til enhver tid de aktiviteter, som det bemyndiges til at varetage i henhold til denne forordning, ved anvendelse af egne budgetmidler.
Artikel 4
Observationscentrets møder
1. Harmoniseringskontoret skal for at gennemføre de i artikel 2, stk. 2, anførte aktiviteter mindst en gang om året indkalde repræsentanter for offentlige forvaltninger, organer og organisationer i medlemsstaterne, der beskæftiger sig med intellektuelle ejendomsrettigheder, og repræsentanter for den private sektor til observationscentrets møder, så de kan deltage i harmoniseringskontorets arbejde i henhold til denne forordning.
2. Repræsentanter for den private sektor, der indkaldes til observationscentrets møder, skal omfatte et bredt, repræsentativt og afbalanceret udsnit af EU-organer og nationale organer, der repræsenterer de forskellige økonomiske sektorer, herunder de kreative sektorer, som er mest berørt af eller har størst erfaring med bekæmpelse af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder.
Forbrugerorganisationer, små og mellemstore virksomheder, kunstnere og andre ophavsmænd skal være passende repræsenteret.
3. Harmoniseringskontoret opfordrer hver medlemsstat til at sende mindst en repræsentant for sin offentlige forvaltning til observationscentrets møder. Medlemsstaterne sikrer i denne forbindelse kontinuitet i observationscentrets arbejde.
4. De i stk. 1 anførte møder kan suppleres med arbejdsgrupper i observationscentret bestående af repræsentanter for medlemsstaterne og repræsentanter for den private sektor.
5. Når det er hensigtsmæssigt, og i tillæg til de i stk. 1 anførte møder, organiserer harmoniseringskontoret møder med deltagelse af:
a)
repræsentanter for offentlige administrationer, organer og organisationer i medlemsstaterne, eller
b)
repræsentanter for den private sektor.
6. Medlemmer eller andre repræsentanter for Europa-Parlamentet og repræsentanter for Kommissionen inviteres til de i nærværende artikel omhandlede møder, enten som deltagere eller som observatører afhængigt af, hvad der er hensigtsmæssigt.
7. De deltagende repræsentanters navne, dagsordenen og mødereferatet for de i nærværende artikel omhandlede møder offentliggøres på harmoniseringskontorets websted.
Artikel 5
Oplysningspligt
1. I hensigtsmæssigt omfang og i overensstemmelse med national lovgivning, herunder lovgivningen om behandling af personoplysninger, skal medlemsstaterne på harmoniseringskontorets anmodning eller på eget initiativ:
a)
oplyse harmoniseringskontoret om deres overordnede politikker og strategier for håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og om enhver ændring heraf
b)
levere tilgængelige statistiske data om krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder
c)
oplyse harmoniseringskontoret om væsentlig retspraksis.
2. Med forbehold for lovgivningen om behandling af personoplysninger og for beskyttelse af fortrolige oplysninger skal repræsentanterne for den private sektor, der mødes som en samling i observationscentret, på harmoniseringskontorets anmodning, når det er muligt:
a)
oplyse harmoniseringskontoret om politikker og strategier for håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder inden for deres aktivitetsområde og om enhver ændring heraf
b)
levere statistiske data om krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder inden for deres aktivitetsområde.
Artikel 6
Harmoniseringskontoret
1. De relevante bestemmelser i afsnit XII i forordning (EF) nr. 207/2009 finder anvendelse på udførelsen af de i denne forordning omhandlede opgaver og aktiviteter.
2. I medfør af beføjelserne i henhold til artikel 124 i forordning (EF) nr. 207/2009 vedtager harmoniseringskontorets præsident de interne administrative bestemmelser og offentliggør de bekendtgørelser, der er nødvendige for at gennemføre de opgaver, der blevet tillagt harmoniseringskontoret i henhold til denne forordning.
Artikel 7
Arbejdsprogrammets og aktivitetsrapportens indhold
1. Harmoniseringskontoret udarbejder, i overensstemmelse med Unionens politikker og prioriteter på området for beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og i samarbejde med de i artikel 4, stk. 5, litra a), omhandlede repræsentanter, et årligt arbejdsprogram, der på hensigtsmæssig vis prioriterer aktiviteterne inden for rammerne af denne forordning og for observationscentrets møder.
2. Det i stk. 1 omhandlede arbejdsprogram forelægges for harmoniseringskontorets administrationsråd til orientering.
3. Den i artikel 124, stk. 2, litra d), i forordning (EF) nr. 207/2009 anførte aktivitetsrapport skal mindst indeholde nedenstående oplysninger om harmoniseringskontorets opgaver og aktiviteter i henhold til nærværende forordning:
a)
en gennemgang af de vigtigste aktiviteter i det foregående kalenderår
b)
resultater opnået i løbet af det foregående kalenderår, i givet fald ledsaget af sektorspecifikke rapporter med en analyse af situationen i de forskellige erhvervs- og produktsektorer
c)
en overordnet vurdering af gennemførelsen af harmoniseringskontorets opgaver som fastsat i denne forordning og i det arbejdsprogram, der er udarbejdet i overensstemmelse med stk. 1
d)
en gennemgang af de aktiviteter, som harmoniseringskontoret agter at iværksætte i fremtiden
e)
bemærkninger om håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder og om mulige fremtidige politikker og strategier, herunder for hvordan samarbejdet med og imellem medlemsstaterne kan gøres mere effektivt
f)
en overordnet vurdering af, om alle de i artikel 4, stk. 2, nævnte aktører er fyldestgørende repræsenteret.
Harmoniseringskontorets præsident hører de i artikel 4, stk. 5, litra a), nævnte repræsentanter i observationscentret om de relevante dele af aktivitetsrapporten, før rapporten fremsendes til Europa-Parlamentet, Kommissionen og administrationsrådet.
Artikel 8
Evaluering
1. Senest den 6. juni 2017 vedtager Kommissionen en rapport med en evaluering af denne forordning.
2. I evalueringsrapporten vurderes gennemførelsen af denne forordning, særlig med hensyn til indvirkningen på håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder i det indre marked.
3. Ved udarbejdelsen af evalueringsrapporten hører Kommissionen harmoniseringskontoret, medlemsstaterne og de repræsentanter, der mødes som en samling i observationscentret, om de i stk. 2 anførte aspekter.
4. Kommissionen fremsender evalueringsrapporten til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og foretager en bred høring af de berørte parter om evalueringsrapporten.
Artikel 9
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Strasbourg, den 19. april 2012.
NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) č. 386/2012
ze dne 19. dubna 2012,
kterým se Úřadu pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a průmyslové vzory) svěřují úkoly související s prosazováním práv duševního vlastnictví, včetně sdružování zástupců veřejného a soukromého sektoru v podobě Evropského střediska pro sledování porušování práv duševního vlastnictví
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 114 a čl. 118 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na návrh Evropské komise,
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
v souladu s řádným legislativním postupem (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Hospodářský blahobyt Unie závisí na trvalé tvořivosti a inovaci. Opatření pro jejich účinnou ochranu jsou tedy při zajišťování budoucí prosperity Unie nepostradatelná.
(2)
Práva duševního vlastnictví jsou důležitým obchodním majetkem, který tvůrcům a inovátorům pomáhá zajistit přiměřenou návratnost jejich práce a ochranu jejich investice do výzkumu a nových myšlenek.
(3)
Řádný, harmonizovaný a progresivní přístup k právům duševního vlastnictví je zásadní v rámci úsilí o naplnění ambicí strategie Evropa 2020 včetně Digitální agendy pro Evropu.
(4)
Neustálý nárůst porušování práv duševního vlastnictví představuje skutečné ohrožení nejen hospodářství Unie, ale také v mnoha případech zdraví a bezpečnosti spotřebitelů v Unii. Úspěšný boj proti tomuto jevu tedy vyžaduje účinná, okamžitá a koordinovaná opatření na vnitrostátní, evropské i světové úrovni.
(5)
V rámci celkové strategie práv duševního vlastnictví stanovené usnesením Rady ze dne 25. září 2008 o komplexním evropském plánu boje proti padělání a pirátství (3) vyzvala Rada Komisi, aby zřídila Evropské středisko pro sledování padělání a pirátství. Komise proto vytvořila síť odborníků z veřejného i soukromého sektoru a úkoly dané sítě popsala ve svém sdělení nazvaném „Posílení dodržování práv duševního vlastnictví na vnitřním trhu“. Název Evropského střediska pro sledování padělání a pirátství by měl být změněn na Evropské středisko pro sledování porušování práv duševního vlastnictví (dále jen „středisko“).
(6)
Uvedené sdělení stanovilo, že středisko by se mělo stát centrálním zdrojem pro shromažďování, monitorování a oznamování informací a údajů týkajících se veškerého porušování práv duševního vlastnictví. Mělo by být používáno jako platforma pro spolupráci mezi zástupci vnitrostátních orgánů a zúčastněných stran pro výměnu názorů a odborných znalostí o osvědčených postupech a vydávání doporučení tvůrcům politiky ohledně společných strategií prosazování. Sdělení uvedlo, že středisko bude spravováno a řízeno útvary Komise.
(7)
Ve svém usnesení ze dne 1. března 2010 o posílení dodržování práv duševního vlastnictví na vnitřním trhu (4) vyzvala Rada Komisi, členské státy a příslušné odvětví, aby středisku poskytly dostupné spolehlivé a srovnatelné údaje o padělání a pirátství a aby společně v souvislosti se střediskem vyvinuly a odsouhlasily plány získávání dalších informací. Rada také středisko vyzvala, aby každoročně zveřejňovalo souhrnnou výroční zprávu o rozsahu, míře a základních rysech padělání a pirátství, jakož i jejich dopadu na vnitřní trh. Tato výroční zpráva by měla být vypracována na základě příslušných informací poskytnutých k tomuto účelu orgány členských států, Komisí a soukromým sektorem v mezích práva v oblasti ochrany údajů. Rada rovněž uznala, že je třeba rozvíjet nové konkurenceschopné obchodní modely, které rozšiřují legální nabídku kulturního a tvůrčího obsahu a současně předcházejí porušování práv duševního vlastnictví a bojují proti němu, neboť tyto modely jsou nezbytnými prostředky podpory hospodářského růstu, zaměstnanosti a kulturní rozmanitosti.
(8)
Ve svých závěrech ze dne 25. května 2010 týkajících se budoucí revize systému ochranných známek v Evropské unii (5) vyzvala Rada Komisi, aby zřídila právní základ pro zapojení Úřadu pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a průmyslové vzory) (dále jen „úřad“) do činností spojených s posílením prosazování těchto práv, včetně boje proti padělání, především prostřednictvím podpory spolupráce s vnitrostátními úřady pro ochranné známky i se střediskem. V této souvislosti stanoví směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/48/ES ze dne 29. dubna 2004 o dodržování práv duševního vlastnictví (6) mimo jiné některá opatření pro podporu spolupráce, včetně výměny informací, mezi členskými státy a mezi členskými státy a Komisí.
(9)
Ve svém doporučení ze dne 26. března 2009 k posílení bezpečnosti a základních svobod na internetu (7) Evropský parlament doporučil, aby Rada zachovala úplný a bezpečný přístup k internetu a současně povzbuzovala spolupráci mezi soukromými a veřejnými subjekty při posilování spolupráce v oblasti prosazování práva.
(10)
Ve svém usnesení ze dne 22. září 2010 o dodržování práv duševního vlastnictví na vnitřním trhu (8) Evropský parlament vyzval členské státy a Komisi, aby rozšířily spolupráci mezi úřadem a vnitrostátními úřady pro duševní vlastnictví tak, aby zahrnula i boj proti porušování práv duševního vlastnictví.
(11)
Ve svém usnesení ze dne 12. května 2011 o uvolnění potenciálu kulturních a tvůrčích odvětví (9) Evropský parlament naléhavě vyzval Komisi, aby zohlednila specifické problémy, se kterými se potýkají malé a střední podniky, pokud jde o uplatňování jejich práv duševního vlastnictví, a aby prosazovala osvědčené postupy a účinné metody s ohledem na tato práva.
(12)
Ve svém usnesení ze dne 6. července 2011 o komplexním přístupu k ochraně osobních údajů v Evropské unii (10) Evropský parlament vyzval Komisi, aby zajistila úplnou harmonizaci a právní jistotu poskytující jednotnou a kvalitní ochranu jednotlivců za všech okolností.
(13)
S ohledem na rozsah úkolů, kterými je středisko pověřeno, je zapotřebí řešení, které zajistí odpovídající a udržitelnou infrastrukturu pro plnění úkolů střediska.
(14)
Nařízení Rady (ES) č. 207/2009 ze dne 26. února 2009 o ochranné známce Společenství (11) stanoví správní spolupráci mezi úřadem a soudy nebo orgány členských států a výměnu publikací mezi úřadem a ústředními úřady průmyslového vlastnictví členských států. Na základě toho úřad navázal spolupráci s vnitrostátními úřady působícími v oblasti ochrany práv duševního vlastnictví. Úřad již tedy do značné míry má nezbytné zkušenosti a odborné znalosti pro poskytování odpovídající a udržitelné infrastruktury v oblasti úkolů střediska.
(15)
Úřad má proto dobrou pozici, aby mohl být uvedenými úkoly pověřen.
(16)
Tyto úkoly by se měly týkat všech práv duševního vlastnictví, na které se vztahuje směrnice 2004/48/ES, neboť v mnoha případech má porušování vliv na celou řadu práv duševního vlastnictví. Jsou také zapotřebí údaje a výměna osvědčených postupů v oblasti výše uvedené škály práv duševního vlastnictví, aby bylo možné získat kompletní obraz o situaci a umožnit navržení komplexních strategií s cílem omezit porušování práv duševního vlastnictví.
(17)
Úkoly, které by měl úřad plnit, mohou být spojeny s opatřeními týkajícími se dodržování práv a předkládání zpráv podle směrnice 2004/48/ES. Úřad by tak měl poskytovat služby vnitrostátním orgánům nebo subjektům, které mají vliv zejména na jednotné provádění směrnice a které pravděpodobně usnadní její uplatňování. Úkoly úřadu by tedy měly být považovány za úzce související s oblastmi, které jsou předmětem aktů sbližujících právní a správní předpisy členských států.
(18)
Jako součást úřadu by se středisko mělo stát centrem excelence v oblasti informací a údajů souvisejících s porušováním práv duševního vlastnictví tím, že bude využívat odborných znalostí, zkušeností a zdrojů úřadu.
(19)
Úřad by měl poskytnout fórum, které spojí veřejné orgány a soukromý sektor, a zajistit tak shromažďování, analýzu a šíření příslušných objektivních, srovnatelných a spolehlivých údajů týkajících se hodnoty práv duševního vlastnictví a porušování těchto práv, identifikaci a podporu osvědčených postupů a strategií prosazování práv duševního vlastnictví a zvyšování informovanosti veřejnosti o dopadech porušování práv duševního vlastnictví. Úřad by měl plnit také další úkoly, jako například zlepšovat chápání hodnoty práv duševního vlastnictví, zajišťovat výměnu informací o nových konkurenceschopných obchodních modelech, které rozšiřují legální nabídku kulturního a tvůrčího obsahu, rozšiřovat odborné znalosti osob zapojených do prosazování práv duševního vlastnictví vhodnými opatřeními v oblasti odborné přípravy, rozšiřovat znalosti o postupech předcházení padělání a zlepšovat spolupráci se třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi. Komise by měla být zapojena do činnosti střediska podle tohoto nařízení.
(20)
Úřad by měl proto usnadňovat a podporovat činnost vnitrostátních orgánů, soukromého sektoru a orgánů Unie v oblasti prosazování práv duševního vlastnictví, zejména pak jejich činnost v boji proti porušování těchto práv. Pravomoci vykonávané úřadem podle tohoto nařízení nebrání členským státům ve výkonu jejich pravomocí. Úkoly a činnosti úřadu podle tohoto nařízení nezahrnují účast na jednotlivých operacích nebo šetřeních prováděných příslušnými orgány.
(21)
S cílem plnit uvedené úkoly co nejúčinněji by úřad měl konzultovat a spolupracovat s ostatními orgány na vnitrostátní, evropské a případně mezinárodní úrovni, vytvářet součinnost s prací těchto orgánů a vyhýbat se jakémukoli zdvojování opatření.
(22)
Úřad by měl plnit úkoly a činnosti spojené s prosazováním práv duševního vlastnictví za využití svých vlastních rozpočtových prostředků.
(23)
Pokud jde o zástupce soukromého sektoru, úřad by měl při svolávání zasedání střediska v souvislosti s jeho činností zahrnout reprezentativní výběr hospodářských odvětví, včetně tvůrčích odvětví, která jsou bojem proti porušování práv duševního vlastnictví nejvíce dotčena a mají s tímto bojem nejvíce zkušeností, zejména zástupce držitelů práv, včetně autorů a dalších tvůrců, jakož i zprostředkovatele internetových služeb. Mělo by být rovněž zajištěno odpovídající zastoupení spotřebitelů a malých a středních podniků.
(24)
V důsledku informačních povinností, které toto nařízení ukládá členským státům a soukromému sektoru, by neměla vznikat zbytečná administrativní zátěž a nemělo by docházet k tomu, aby musely být opětovně poskytovány údaje, které členské státy a zástupci soukromého sektoru již poskytli orgánům Unie na základě stávajících ohlašovacích povinností v Unii.
(25)
Jelikož cíle tohoto nařízení, totiž svěřit úřadu úkoly související s prosazováním práv duševního vlastnictví, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu jeho účinků lépe dosaženo na úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení tohoto cíle,
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení svěřuje Úřadu pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a průmyslové vzory) (dále jen „úřad“) úkoly, jejichž cílem je usnadňovat a podporovat činnost vnitrostátních orgánů, soukromého sektoru a orgánů Unie v boji proti porušování práv duševního vlastnictví, na něž se vztahuje směrnice 2004/48/ES. Při plnění těchto úkolů úřad pořádá, technicky zajišťuje a podporuje setkání odborníků, orgánů a zúčastněných subjektů pod názvem „Evropské středisko pro sledování porušování práv duševního vlastnictví“ (dále jen „středisko“).
Úkoly a činnosti úřadu podle tohoto nařízení nezahrnují účast na jednotlivých operacích nebo šetřeních prováděných příslušnými orgány.
Článek 2
Úkoly a činnosti
1. Úřad má tyto úkoly:
a)
zlepšovat chápání hodnoty duševního vlastnictví;
b)
zlepšovat chápání rozsahu a dopadu porušování práv duševního vlastnictví;
c)
rozšiřovat znalosti osvědčených postupů veřejného a soukromého sektoru s cílem chránit práva duševního vlastnictví;
d)
pomáhat při zvyšování povědomí občanů o dopadu porušování práv duševního vlastnictví;
e)
rozšiřovat odborné znalosti osob zapojených do prosazování práv duševního vlastnictví;
f)
rozšiřovat znalosti technických nástrojů pro předcházení a řešení porušování práv duševního vlastnictví, včetně systémů sledování, které pomáhají rozlišit mezi pravými a padělanými výrobky;
g)
poskytovat mechanismy, které pomáhají zlepšovat on-line výměnu informací souvisejících s prosazováním práv duševního vlastnictví mezi orgány členských států činnými v této oblasti a podporovat spolupráci s uvedenými orgány a mezi nimi navzájem;
h)
na základě konzultací s členskými státy usilovat o podporu mezinárodní spolupráce s úřady pro duševní vlastnictví ve třetích zemích s cílem vytvářet strategie a rozvíjet postupy, dovednosti a nástroje pro prosazování práv duševního vlastnictví.
2. Při plnění úkolů stanovených v odstavci 1 provádí úřad tyto činnosti v souladu s pracovním programem přijatým podle článku 7 a v souladu s právem Unie:
a)
vytváří transparentní metodiku sběru, analýzy a oznamování nezávislých, objektivních, srovnatelných a spolehlivých údajů týkajících se porušování práv duševního vlastnictví;
b)
sbírá, analyzuje a šíří příslušné objektivní, srovnatelné a spolehlivé údaje týkající se porušování práv duševního vlastnictví;
c)
sbírá, analyzuje a šíří příslušné objektivní, srovnatelné a spolehlivé údaje týkající se hospodářské hodnoty duševního vlastnictví a jeho přínosu pro hospodářský růst, blahobyt, inovace, tvořivost, kulturní rozmanitost, vytváření vysoce kvalitních pracovních míst a vývoj vysoce kvalitních výrobků a služeb v rámci Unie;
d)
předkládá pravidelná hodnocení a specifické zprávy podle hospodářského odvětví, zeměpisné oblasti a druhu porušeného práva duševního vlastnictví, které mimo jiné hodnotí dopad porušování práv duševního vlastnictví na společnost a hospodářství, včetně hodnocení dopadů na malé a střední podniky, jakož i zdraví, životní prostředí, bezpečnost a zabezpečení;
e)
sbírá, analyzuje a šíří informace o osvědčených postupech mezi zástupci, kteří zasedají v rámci střediska, a případně na základě těchto postupů vydává doporučení ohledně strategií;
f)
vypracovává zprávy a publikace pro zvyšování informovanosti občanů Unie o dopadu porušování práv duševního vlastnictví a za uvedeným účelem organizuje konference, akce a setkání na evropské i mezinárodní úrovni a pomáhá při organizaci vnitrostátních a celoevropských akcí, včetně kampaní on-line a off-line, zejména formou poskytování údajů a informací;
g)
sleduje rozvoj nových konkurenceschopných obchodních modelů, které rozšiřují legální nabídku kulturního a tvůrčího obsahu, podněcují k výměně informací a zvyšuje povědomí spotřebitelů v této oblasti;
h)
rozvíjí a organizuje - on-line i v dalších formách - odbornou přípravu pro úředníky členských států zapojené do ochrany práv duševního vlastnictví;
i)
organizuje ad hoc setkání odborníků, včetně setkání odborníků z akademické sféry a příslušných zástupců občanské společnosti, na podporu své práce podle tohoto nařízení;
j)
identifikuje a podporuje technické nástroje pro odborníky a referenční postupy, včetně systémů sledování, které pomáhají odlišit pravé výrobky od padělaných;
k)
spolupracuje s vnitrostátními orgány a Komisí při vytváření on-line sítě pro usnadnění výměny informací týkajících se porušování práv duševního vlastnictví mezi orgány veřejné správy, orgány a organizacemi v členských státech, které se zabývají ochranou a prosazováním těchto práv;
l)
spolupracuje s ústředními úřady průmyslového vlastnictví členských států, včetně Úřadu Beneluxu pro ochranu duševního vlastnictví, a s orgány ostatních členských států činnými v oblasti práv duševního vlastnictví, a vytváří s nimi součinnosti, s cílem rozvíjet a propagovat postupy, dovednosti a nástroje související s prosazováním práv duševního vlastnictví, včetně odborné přípravy a informačních kampaní;
m)
na základě konzultací s členskými státy rozvíjí programy technické pomoci třetím zemím a rovněž připravuje a organizuje zvláštní vzdělávací programy a akce pro úředníky ze třetích zemí zapojené do ochrany práv duševního vlastnictví;
n)
poskytuje Komisi na její žádost doporučení týkající se otázek, které spadají do působnosti tohoto nařízení;
o)
provádí další obdobné činnosti nezbytné k tomu, aby úřad mohl plnit úkoly stanovené v odstavci 1.
3. Při provádění úkolů a činností uvedených v odstavcích 1 a 2 úřad dodržuje stávající ustanovení právních předpisů Unie o ochraně údajů.
Článek 3
Financování
Úřad vždy zajistí, aby činnosti, jež mu byly svěřeny tímto nařízením, byly prováděny s využitím jeho vlastních rozpočtových prostředků.
Článek 4
Zasedání střediska
1. Za účelem provádění činností uvedených v čl. 2 odst. 2 úřad přizve nejméně jednou ročně k účasti na zasedáních střediska zástupce orgánů veřejné správy, orgánů a organizací v členských státech zabývajících se ochranou práv duševního vlastnictví a zástupce soukromého sektoru, aby se mohli účastnit činnosti úřadu podle tohoto nařízení.
2. Zástupci soukromého sektoru přizvaní na zasedání střediska zahrnují širokou, reprezentativní a vyváženou škálu unijních a vnitrostátních organizací zastupujících různá hospodářská odvětví, včetně tvůrčích odvětví, která jsou bojem proti porušování práv duševního vlastnictví nejvíce dotčena nebo mají s tímto bojem nejvíce zkušeností.
Řádně zastoupeny jsou organizace spotřebitelů a malé a střední podniky, autoři a další tvůrci.
3. Úřad vyzve každý členský stát, aby na zasedání střediska vyslal nejméně jednoho zástupce ze své veřejné správy. V tomto ohledu členské státy zajišťují kontinuitu činnosti střediska.
4. Zasedání uvedená v odstavci 1 mohou být doplněna pracovními skupinami v rámci střediska složenými ze zástupců členských států a zástupců soukromého sektoru.
5. Kromě zasedání uvedených v odstavci 1 úřad ve vhodných případech pořádá zasedání, jichž se účastní:
a)
zástupci orgánů veřejné správy, orgánů a organizací v členských státech nebo
b)
zástupci soukromého sektoru.
6. Na zasedání, na něž se vztahuje tento článek, jsou přizváni členové nebo jiní zástupci Evropského parlamentu a Komise, a to podle potřeby jako účastníci nebo jako pozorovatelé.
7. Jména přítomných zástupců, program a zápisy ze zasedání uvedených v tomto článku se zveřejňují na internetových stránkách úřadu.
Článek 5
Informační povinnosti
1. V souladu s vnitrostátními právními předpisy, včetně právních předpisů, které upravují zpracování osobních údajů, členské státy na žádost úřadu nebo případně z vlastního podnětu:
a)
informují úřad o svých politikách a strategiích v oblasti prosazování práv duševního vlastnictví a o veškerých jejich změnách;
b)
poskytují dostupné statistické údaje o porušování práv duševního vlastnictví;
c)
informují úřad o důležité judikatuře.
2. Aniž jsou dotčeny právní předpisy, které upravují zpracování osobních údajů a ochranu důvěrných informací, zástupci soukromého sektoru zasedající v rámci střediska na žádost úřadu, je-li to možné,:
a)
informují úřad o politikách a strategiích v oblasti své činnosti týkajících se prosazování práv duševního vlastnictví a o veškerých jejich změnách;
b)
poskytují statistické údaje o porušování práv duševního vlastnictví v oblasti své činnosti.
Článek 6
Úřad
1. Na provádění úkolů a činností stanovených tímto nařízením se použije hlava XII nařízení (ES) č. 207/2009.
2. Na základě pravomocí, jež jsou mu svěřeny článkem 124 nařízení (ES) č. 207/2009, přijímá prezident úřadu interní správní pokyny a zveřejňuje oznámení, které jsou nezbytné pro plnění všech úkolů, jimiž byl úřad pověřen podle tohoto nařízení.
Článek 7
Obsah pracovního programu a zprávy o činnosti
1. Úřad vypracuje roční pracovní program, který vhodným způsobem stanoví priority činností podle tohoto nařízení, a program zasedání střediska v souladu s politikami a prioritami Unie v oblasti ochrany práv duševního vlastnictví a ve spolupráci se zástupci uvedenými v čl. 4 odst. 5 písm. a).
2. Pracovní program uvedený v odstavci 1 se pro informaci předkládá správní radě úřadu.
3. Zpráva o činnosti podle čl. 124 odst. 2 písm. d) nařízení (ES) č. 207/2009 obsahuje minimálně následující informace o úkolech a činnostech úřadu podle tohoto nařízení:
a)
přehled hlavních činností provedených v předcházejícím kalendářním roce;
b)
výsledky dosažené během předcházejícího kalendářního roku, případně doprovázené oborovými zprávami analyzujícími situaci v různých odvětvích a produktových sektorech;
c)
celkové zhodnocení plnění úkolů úřadu, jak stanoví toto nařízení a pracovní program vypracovaný podle odstavce 1;
d)
přehled činností, které úřad hodlá uskutečnit v budoucnosti;
e)
připomínky k prosazování práv duševního vlastnictví a k případným budoucím politikám a strategiím, včetně způsobů zlepšování účinné spolupráce s členskými státy a mezi nimi navzájem;
f)
celkové posouzení řádného zastoupení všech subjektů uvedených v čl. 4 odst. 2 ve středisku.
Prezident úřadu před tím, než předloží Evropskému parlamentu, Komisi a správní radě zprávu o činnosti, konzultuje její příslušné části se zástupci uvedenými v čl. 4 odst. 5 písm. a).
Článek 8
Hodnocení
1. Komise přijme zprávu hodnotící uplatňování tohoto nařízení do 6. června 2017.
2. Tato hodnotící zpráva posoudí provádění tohoto nařízení, zejména pokud jde o jeho dopad na prosazování práv duševního vlastnictví na vnitřním trhu.
3. Při přípravě hodnotící zprávy Komise konzultuje otázky uvedené v odstavci 2 s úřadem, členskými státy a zástupci, kteří zasedají v rámci střediska.
4. Komise předloží hodnotící zprávu Evropskému parlamentu, Radě a Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a uskuteční o ní širokou konzultaci mezi zúčastněnými subjekty.
Článek 9
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 19. dubna 2012.