RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 457/2011
af 10. maj 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af melamin med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om endelig opkrævning af den midlertidige told
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9,
under henvisning til forslag forelagt af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Ved forordning (EU) nr. 1035/2010 (2) (»forordningen om midlertidig told«) indførte Kommissionen en midlertidig antidumpingtold på importen af melamin med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). Den midlertidige antidumpingtold lå på mellem 44,9 % og 65,2 %.
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 4. januar 2010 af EU-producenterne Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. og Zakłady Azotowe Puławy (»klagerne«), der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede EU-produktion af melamin.
(3)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. januar 2009 til den 31. december 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udgangen af UP (»den betragtede periode«).
2. Efterfølgende procedure
(4)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»foreløbig fremlæggelse af oplysninger«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt.
(5)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. I den forbindelse blev der foretaget et kontrolbesøg hos følgende brugervirksomhed for at vurdere den mulige indvirkning af indførelsen endelige antidumpingforanstaltninger:
-
Coveright Surfaces Spain, Martorelles (Barcelona), Spain.
(6)
Efterfølgende blev alle parter underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af melamin med oprindelse i Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told (»endelig fremlæggelse af oplysninger«). Parterne fik også en frist til at fremsætte bemærkninger til denne endelige fremlæggelse af oplysninger.
(7)
De interesserede parters mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning.
3. Parter, som er berørt af proceduren
(8)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende de parter, som er berørt af proceduren, bekræftes konklusionerne i betragtning 4-10 i forordningen om midlertidig told.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(9)
Der mindes i betragtning 12 om, at den pågældende vare i forordningen om midlertidig told, er defineret som melamin, i øjeblikket henhørende under KN-kode 2933 61 00, med oprindelse i Kina.
(10)
Melamin er et hvidt krystallinsk pulver, der udvindes af urinstof. Melamin bruges hovedsagelig i laminat, støbepulver, træplader og coating-harpikser.
2. Samme vare
(11)
En eksporterende producent genfremsatte den i betragtning 65 i forordningen om midlertidig told fremsatte påstand, at melamin fremstillet i og eksporteret af Kina generelt er af en lidt dårligere kvalitet end den melamin, som fremstilles af EU-erhvervsgrenen, og derfor ikke kan bruges til visse overfladebehandlinger. Argumentet om kvalitetsforskel blev også bragt op af en række brugere i Unionen.
(12)
Undersøgelsen har vist, at skønt melamin kan variere lidt i farven, sælges den ikke ud fra forskellige kvalitetsstandarder hverken på hjemmemarkedet eller på eksportmarkedet. Der blev ikke fremlagt nogen beviser, der peger i retning af, at mulige små variationer i melaminen ville føre til forskellige grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og endelige anvendelsesformål. Spørgsmålet blev ikke rejst af de andre eksporterende producenter. Endvidere har undersøgelsen også vist, at den pågældende eksporterende producent benyttede en fremstillingsproces, der mindede om EU-erhvervsgrenens.
(13)
Ud fra ovenstående afvises påstanden, og det bekræftes, at melamin, som fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen i Unionen, melamin, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina, og melamin, som importeres til Unionen fra Kina, samt melamin, der fremstilles og sælges i referencelandet Indonesien, betragtes som samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
(14)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende samme vare, bekræftes konklusionerne i betragtning 12-15 i forordningen om midlertidig told.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(15)
Det blev oprindelig afvist at indrømme markedsøkonomisk behandling til alle eksporterende producenter, som anmodede herom ud fra den betragtning, at omkostningerne til de vigtigste produktionsfaktorer ikke i alt væsentligt afspejlede markedsværdierne, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling slog fast, at dette skyldtes statslig indgriben på både naturgasmarkedet og urinstofmarkedet i Kina, jf. betragtning 20-24 i forordningen om midlertidig told. Ud over denne generelle situation var der også virksomhedsspecifikke grunde til at afvise markedsøkonomisk behandling, jf. betragtning 25-28 i forordningen om midlertidig told.
(16)
En eksporterende producent fremførte det argument, at prisen på urinstof i Kina var på linje med prisen i andre dele af verden som f.eks. Indonesien og Mellemøsten, hvorfor den konklusion, at omkostningerne til de vigtigste produktionsfaktorer var forvredne, ikke var korrekt.
(17)
Den oprindelige konklusion, at urinstofmarkedet i Kina var underlagt betydelig statslig indgriben, jf. betragtning 23-24 i forordningen om midlertidig told, blev imidlertid ikke anfægtet. Dette element er allerede tilstrækkeligt til at konkludere, at kriterium 1 i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), ikke er opfyldt. Denne konklusion påvirkes ikke af, at urinstofpriserne i Kina og i andre dele af verden på et vist tidspunkt kan have været på nogenlunde samme niveau.
(18)
En eksporterende gruppe var uenig i afslaget på markedsøkonomisk behandling og individuel behandling ud fra den kendsgerning, at Kommissionen ikke modtog anmodninger om markedsøkonomisk behandling for alle forretningsmæssigt forbundne virksomheder. Denne gruppe tilbød i sine bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger fuld samarbejdsvilje, men rejste ikke tvivl om den kendsgerning, at en af de forretningsmæssigt forbundne virksomheder ikke indsendte en anmodning om markedsøkonomisk behandling på samme tid som resten af gruppen. Derfor blev denne påstand afvist.
(19)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende markedsøkonomisk behandling, bekræftes konklusionerne i betragtning 16-32.
2. Individuel behandling
(20)
Det blev foreløbigt fastslået, at tre af de fem eksporterende producenter eller grupper i Kina opfyldte alle betingelserne for individuel behandling.
(21)
EU-erhvervsgrenen rejste tvivl om beslutningen om at indrømme tre grupper af virksomheder individuel behandling ud fra den betragtning, at en eksporterende producent var ejet af den kinesiske stat, og at en anden eksporterende producent havde forbindelser på ledelsesplan til en række virksomheder, som i sidste ende var kontrolleret af staten. Endvidere var omfanget af statslig indgriben af en sådan art, at det ville muliggøre omgåelse af foranstaltningerne, for så vidt angår alle tre eksporterende producenter.
(22)
Undersøgelsen har vist, at ingen af de eksporterende producenter, der oprindelig blev indrømmet individuel behandling, var statsejet. Endvidere blev den påstand, at ledelsen hos en eksporterende producent havde forbindelser til statskontrollerede virksomheder, ikke dokumenteret. For så vidt angår den mulige risiko for omgåelse, bør det bemærkes, at undersøgelsen viste, at eksportpriser, mængder og salgsbetingelser blev forhandlet frit, og den fastslog, at de eksporterende producenter hverken var statsejede eller på anden måde underlagt dominerende statslig indflydelse på ledelsesniveau. Derfor kan det konkluderes, at den statslige indgriben ikke er af en sådan art, at den muliggør omgåelse af foranstaltningerne.
(23)
På baggrund af ovenstående afvises EU-erhvervsgrenens påstande. Den oprindelige konklusion, at tre af de fem eksporterende producenter opfylder alle betingelserne for indrømmelse af individuel behandling, bekræftes derfor.
3. Normal værdi
a) Valg af referenceland
(24)
Indonesien blev valgt som referenceland. Oplysningerne i den samarbejdsvillige indonesiske producents besvarelse blev kontrolleret på stedet, fundet pålidelige og betragtet som et egnet grundlag for beregning af den normale værdi.
(25)
En eksporterende producent rejste tvivl om valget af Indonesien som referenceland ud fra den betragtning, at interesserede parter ikke havde haft lejlighed til at fremsætte bemærkninger til dette valg. Siden maj 2010 havde de oplysninger, som var blevet stillet til rådighed for interesserede parter, imidlertid indeholdt en note, hvori det blev forklaret, hvorfor Indonesien var blevet valgt som referenceland. Da parterne derfor havde haft rig lejlighed til at fremsætte bemærkninger til dette valg, var deres proceduremæssige rettigheder blevet respekteret fuldt ud. Der blev ikke modtaget yderligere bemærkninger til valget af referenceland.
(26)
Der bekræftes derfor, at Indonesien er et hensigtsmæssigt og egnet referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7.
b) Fastsættelse af den normale værdi
(27)
Der mindes om, at den normale værdi blev fastsat ud fra den indonesiske producents produktionsomkostninger plus et rimeligt beløb til dækning af SA&G-omkostninger samt fortjeneste på hjemmemarkedet.
(28)
En eksporterende producent rejste tvivl om niveauet for den beregnede normale værdi, herunder navnlig SA&G og fortjeneste, som byggede på EU-erhvervsgrenens tal. Denne metode er imidlertid i overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, litra c), og betragtes som velegnet. Der var ingen andre tilgængelige oplysninger, der kunne bruges som udgangspunkt for SA&G og fortjeneste, da der ikke var andre eksportører eller producenter, som var omfattet af undersøgelsen i referencelandet, og da den producent, der var omfattet af undersøgelsen, ikke solgte nogen anden varekategori i UP.
(29)
Derfor blev denne påstand afvist. Konklusionerne i betragtning 35-45 vedrørende fastsættelse af den normale værdi bekræftes.
c) Eksportpriser for eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling
(30)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger til fastsættelsen af eksportprisen, bekræftes konklusionen i betragtning 46 i forordningen om midlertidig told.
d) Sammenligning
(31)
En eksporterende producent rejste tvivl om sammenligningen af den normale værdi med eksportprisen, for så vidt angår moms. Da den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på samme indirekte skatteniveau, dvs. moms inkl., jf. artikel 2, stk. 10, litra c), er der imidlertid ikke behov for nogen ændring af denne metode. Derfor bekræftes konklusionerne i betragtning 47-48 i forordningen om midlertidig told.
4. Dumpingmargener
a) For samarbejdsvillige eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling
(32)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende dumpingmargenerne, bekræftes konklusionerne i betragtning 49 i forordningen om midlertidig told.
(33)
På dette grundlag udgør de endelige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet følgende:
Virksomhed
Endelig dumpingmargen
Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
44,9 %
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd
47,6 %
Henan Junhua Development Company Ltd
49,0 %
b) For alle andre eksporterende producenter
(34)
Da der ikke blev fremsat nogen bemærkninger vedrørende dumpingmargenerne, bekræftes konklusionerne i betragtning 51-52 i forordningen om midlertidig told.
På dette grundlag fastsættes det landsdækkende dumpingniveau endeligt til 65,6 % af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, og konklusionen i betragtning 53 i forordningen om midlertidig told bekræftes.
D. SKADE
1. Skade
1.1. EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen
(35)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen, bekræftes konklusionerne i betragtning 54-56 i forordningen om midlertidig told.
1.2. EU-forbruget
(36)
En række parter hævdede, at Eurostats tal vedrørende importen af melamin fra Kina ikke mængdemæssigt var pålidelige. En kontrol af oplysningerne fra Eurostat førte til mindre ændringer i importtallene og dermed EU-forbruget som vist i tabellen nedenfor. Disse ændringer er ikke af en sådan art, at de påvirker analysen af EU-forbruget i betragtning 57-59 i forordningen om midlertidig told, som derfor kan bekræftes.
Tabel 1
2006
2007
2008
UP
Mængde (ton)
368 873
392 691
326 409
267 226
Indeks
100
106
88
72
Kilde: Ajourførte tal fra Eurostat og besvarelser af spørgeskemaet.
1.3. Importen til Den Europæiske Union fra det pågældende land
1.3.1. Mængde, pris og markedsandel for importen fra Kina
Tabel 2
Importen fra Kina
2006
2007
2008
UP
Mængde (ton)
26 962
46 874
37 366
18 482
Indeks
100
174
139
69
Kilde: Ajourførte tal fra Eurostat.
(37)
Ovenstående ændringer i de berørte landes importmængder er ikke af en sådan art, at de har indvirkning på konklusionerne i betragtning 61-62 i forordningen om midlertidig told, som derfor kan bekræftes.
(38)
En række brugere hævdede, at de ikke importerede melamin fra Kina i 2009 og 2010, fordi de kinesiske priser var for høje sammenlignet med priserne i Unionen. De rejste derfor tvivl om de kinesiske eksportørers underbud i UP.
(39)
Som nævnt i betragtning 63-64 i forordningen om midlertidig told var samarbejdsviljen hos de kinesiske eksportører begrænset. Derfor blev de oplysninger, som blev kontrolleret på stedet sammen med de samarbejdsvillige kinesiske virksomheder, benyttet til at fastslå, om der fandt underbud sted. Som nævnt i betragtning 66-67 i forordningen om midlertidig told underbød de samarbejdsvillige eksporterende producenters import EU-erhvervsgrenens priser i UP med 10,3 %. I betragtning af, at der ikke blev fremlagt nye beviser i forhold til dem, som var tilgængelige på tidspunktet for indførelsen af midlertidige foranstaltninger, blev denne påstand afvist.
1.3.2. Prisunderbud
(40)
En række brugere hævdede, at der skulle foretages en justering for ekstraarbejde i forbindelse med håndtering af importeret melamin fra Kina. De hævdede, at indkøbsprisen på kinesisk melamin ikke omfattede den type omkostninger.
(41)
Gennemgangen af denne påstand viste, at der ikke var noget pålideligt grundlag for at fastslå, på hvilke betingelser melamin fra Kina blev importeret, og de mulige omkostninger, der måtte være løbet oven i indkøbsprisen. Desuden fremlagde ovennævnte parter ingen beviser, og derfor blev påstanden afvist.
(42)
En række parter hævdede som på tidspunktet for indførelsen af midlertidige foranstaltninger, at beregningen af underbuddet burde tage udgangspunkt i tal fra Eurostat i stedet for verificerede tal fra blot 30 % af de samarbejdsvillige kinesiske virksomheder.
(43)
Som nævnt i betragtning 66 i forordningen om midlertidig told blev oplysningerne om de samarbejdsvillige eksportører benyttet til beregningen af underbuddet. Disse oplysninger er blevet verificeret og betragtes derfor som mere pålidelige end Eurostats tal. Påstanden afvises derfor.
(44)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende prisunderbud, bekræftes metoden i betragtning 66-67 i forordningen om midlertidig told til fastsættelse af prisunderbuddet.
1.4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(45)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, bekræftes konklusionerne i betragtning 68-82 i forordningen om midlertidig told.
1.5. Konklusion om skade
(46)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger hertil, bekræftes konklusionerne i betragtning 83-86 i forordningen om midlertidig told.
2. Årsagssammenhæng
2.1. Indledende bemærkning
(47)
Som nævnt i betragtning 87 i forordningen om midlertidig told blev det undersøgt, om dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i Kina forvoldte EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Endvidere blev andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne være skadevoldende for EU-erhvervsgrenen, også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
2.2. Virkninger af dumpingimporten
(48)
Ud fra de reviderede importtal i tabel 2 ovenfor forbliver de i betragtning 88-95 i forordningen om midlertidig told fremsatte bemærkninger gyldige. Samlet set dalede importen fra Kina betydeligt med 31 % i den betragtede periode efter faldet i EU-forbruget (- 28 %). For så vidt angår priserne, var den eksportpris, der blev verificeret hos de samarbejdsvillige kinesiske producenter, lavere end Eurostats gennemsnitlige importpris. Det konstateredes, at de kontrollerede samarbejdsvillige kinesiske eksportører, der tegner sig for omkring 30 % af den samlede import fra Kina, underbød EU-erhvervsgrenens pris i UP med 10,3 %.
(49)
Undersøgelsen afslørede, at de kinesiske eksportører i visse måneder i UP solgte deres overskud af melamin på EU-markedet, da priserne var attraktive for dem, og trak sig ud, da priserne begyndte at falde. Denne målrettede prispolitik fortsatte med at have negative virkninger på EU-markedet i hele UP, da priser kan fastsættes i en periode på tre til seks måneder. Det bekræftes derfor, at tilstedeværelsen af lavprisdumpingimport på EU-markedet medvirkede til yderligere at forværre den negative tendens i salgspriserne på markedet på mellemlang sigt, efter at de trak sig ud. Salgsprisernes lave niveau bidrog til EU-erhvervsgrenens dramatiske tab og indgik som en betydelig faktor i den konstaterede væsentlige skade.
(50)
På det grundlag kan det bekræftes, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
2.3. Andre faktorers indvirkning
(51)
For så vidt angår dette punkt, genfremsatte de interesserede parter grundlæggende de fleste af de bemærkninger, som de havde fremsat i den indledende fase. For så vidt angår indvirkningen af dumpingimport, hævdede en række parter igen, at Eurostats tal bør have forrang i forhold til oplysninger, som verificeres under kontrolbesøgene hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter. En sådan påstand ville gøre kontrolbesøgene meningsløse og kunne derfor ikke accepteres. Der blev ikke fremlagt beviser for, at de oplysninger, som indgik i undersøgelsen, var upålidelige. Påstandene afvises derfor.
(52)
En række parter hævdede, at den skade EU-erhvervsgrenen havde lidt, ikke skyldes import fra Kina, men den globale økonomiske krise. Disse parter fremlagde imidlertid ingen beviser, hvoraf det fremgik, at de oplysninger, der indgik i undersøgelsen var upålidelige. Desuden har dumpingimporten forstærket virkningen af den økonomiske krise og dermed yderligere forværret EU-erhvervsgrenens situation. Denne påstand blev derfor afvist.
(53)
De bemærkninger, der blev modtaget, og de beviser, som blev fremlagt, vedrørende andre faktorer var ikke af en sådan art, at de ændrede ved den konklusion i betragtning 108-110 i forordningen om midlertidig told, at ingen af disse faktorer kunne bryde forbindelsen mellem dumpingimporten og den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt. Den foreløbige konklusion, at dumpingimporten forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, bekræftes derfor.
3. Unionens interesser
3.1. EU-erhvervsgrenens interesser
(54)
Det erindres, at EU-erhvervsgrenen består af tre producenter beliggende i forskellige medlemsstater, som direkte beskæftiger over 600 personer i aktiviteter vedrørende melamin.
(55)
En række brugere hævdede, at klagernes beskæftigelsestal var sat for højt. Der blev ikke fremlagt bevis for, at de verificerede oplysninger, der indgik i undersøgelsen, var upålidelige, og derfor blev påstanden afvist.
(56)
En bruger hævdede, at EU-erhvervsgrenen lukkede produktionsanlæg på grund af tekniske problemer og ikke som følge af påstået dumpingimport.
(57)
En række af EU-erhvervsgrenens produktionsanlæg løb faktisk ind i tekniske vanskeligheder, men det gjorde sig hovedsagelig gældende efter UP. Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger har EU-erhvervsgrenen fremlagt beviser for, at fabrikker, der havde været ude af drift pga. dumpingimporten, for nylig er blevet genåbnet. Dette viser, at foranstaltningerne allerede har haft en positiv indvirkning på EU-erhvervsgrenen.
(58)
Det forventes, at indførelsen af en endelig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina vil få en yderligere positiv indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation og give den mulighed for at genvinde i hvert fald en del af sin mistede rentabilitet.
(59)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger i forbindelse med Unionens interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 112-115 i forordningen om midlertidig told.
3.2. Importørernes interesser
(60)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger om importørernes interesser, konkluderedes det, at indførelsen af endelige foranstaltninger vedrørende importen af melamin med oprindelse i Kina ikke ville være i strid med importørernes interesser.
3.3. Brugernes interesser
(61)
I den midlertidige fase var brugernes samarbejdsvilje relativt begrænset. Ud af de 44 udsendte spørgeskemaer blev der kun modtaget 7, som kunne betragtes som meningsfulde. De samarbejdsvillige brugeres import tegnede sig for ca. 10 % af EU-forbruget. Det konkluderedes på det tidspunkt, at indvirkningen af de foreslåede foranstaltninger ville være relativt begrænset.
(62)
Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger blev der aflagt et kontrolbesøg hos de vigtigste samarbejdsvillige brugere i Unionen. Det fremgik af undersøgelsen, at melaminandelen udgjorde mellem 8 % og 15 % af produktionsomkostningen alt afhængigt af, hvilken aktivitet det drejede sig om. Foranstaltningernes mulige indvirkning kan derfor være forholdsvis betydelig afhængigt af, med hvor stor en andel melamin indgår i omkostningerne, og fortjenstniveauet, der var relativt lavt.
(63)
I redegørelser fra en række brugere blev det påstået, at der efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger opstod mangel på melamin på EU-markedet, og at dette førte til betydelige og vedvarende prisstigninger. Salgspriserne på melamin i UP lå på omkring 900 EUR pr. ton, hvorimod de efter UP lå på mellem 1 200 EUR og 1 500 EUR pr. ton.
(64)
Kontrolbesøget hos den samarbejdsvillige bruger bekræftede, at de midlertidige foranstaltninger havde en indvirkning på dennes aktiviteter; dertil kom EU-erhvervsgrenens prisstigning på melamin. EU-erhvervsgrenen har faktisk en markedsandel på 85 % på EU-markedet, og derfor køber praktisk talt alle brugere en stor del af deres melamin hos EU-producenter.
(65)
De oplysninger, der blev indsamlet i løbet af undersøgelsen, tyder også på, at priserne stadig forventes at stige i perioden efter UP. Derfor lader det til at være berettiget i Unionens interesse at ændre de midlertidige foranstaltningers form for at begrænse en yderligere prisstigning på melamin, som ville få en alvorlig indvirkning på de samlede brugeres forretning.
(66)
En række brugere hævder, at der i 2010 opstod knaphed på melamin på markedet, at EU-producenterne ikke var i stand til at efterkomme efterspørgslen i Unionen, og at indførelsen af midlertidige foranstaltninger øgede denne knaphed.
(67)
En gennemgang af de tilgængelige oplysninger viste, at der faktisk var melaminknaphed i en vis periode, og at dette ikke skyldtes den midlertidige told, men markedsudviklingen på verdensplan.
(68)
En række brugere hævder, at EU-producenterne ikke var i stand til at købe de fornødne mængder melamin til at opretholde deres produktion.
(69)
En gennemgang af de tilgængelige oplysninger viste, at knapheden kun opstod på spotmarkedet, men at de mængder, som der var indgået kontrakt om, blev leveret.
(70)
Endvidere har EU-producenterne og producenterne i tredjelande øget deres produktionskapacitet og dermed sikret en stabil melaminforsyning til EU-brugerne.
(71)
En bruger hævdede, at denne indstillede byggeriet af et nyt produktionsanlæg, fordi den pågældende gjorde sig klart, at virksomheden ikke længere ville være konkurrencedygtig på sine vigtigste eksportmarkeder efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger på det nuværende niveau.
(72)
En række brugere hævdede, at hvis de midlertidige foranstaltninger bekræftes, bliver varerne i efterfølgende handelsled i Unionen ikke længere konkurrencedygtige i forhold til import af samme varer i efterfølgende handelsled fra Kina. Derfor vil disse brugere enten lukke eller flytte deres produktionsfaciliteter uden for Unionen.
(73)
En brugersammenslutning hævdede, at det kun er i sektoren for produktion af træplader, at der skabes tusindvis af job, hvilket er mange flere end i Unionens melaminproduktion. Derfor var indførelsen af endelige foranstaltninger ikke i Unionens interesse.
(74)
Da ovennævnte parter ikke fremlagde overbevisende dokumentation til støtte for deres påstande, bekræftes konklusionerne i betragtning 116-121 i forordningen om midlertidig told.
3.4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(75)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre en endelig antidumpingtold på importen af melamin med oprindelse i Kina.
(76)
På baggrund af ovenstående lader det imidlertid til at være i Unionens interesse at ændre de foreslåede foranstaltningers form for at begrænse en mulig alvorlig indvirkning på de samlede forbrugeres forretning, der er voldsomt afhængig af melaminforsyningen.
4. Endelige antidumpingforanstaltninger
4.1. Skadestærskel
(77)
Da der ikke blev fremsat dokumenterede bemærkninger, der ville kunne ændre konklusionen vedrørende skadestærsklen, bekræftes konklusionerne i betragtning 123-127 i forordningen om midlertidig told.
4.2. Endelige foranstaltninger
(78)
Ud fra ovenstående konkluderes det, at foranstaltningernes form bør ændres ved at indføre endelige foranstaltninger i form af en mindsteimportpris for de samarbejdsvillige eksportører, som indrømmes individuel behandling, og en fast told på 415,00 EUR pr. ton af varens nettovægt for alle andre. Import fra de samarbejdsvillige eksportører, som indrømmes individuel behandling, er omfattet af en mindsteimportpris på 1 153 EUR pr. ton af varens nettovægt.
(79)
Denne mindsteimportpris tager udgangspunkt i den normale værdi i referencelandet, forøget til et cif-prisniveau, Unionens grænse, ved hjælp af eksportoplysninger fra de samarbejdsvillige kinesiske eksportører og udtrykkes i EUR pr. ton af varens nettovægt.
(80)
Når importen finder sted til en cif-pris, Unionens grænse, der svarer til eller er højere end den fastsatte mindsteimportpris, skal der ikke betales told. Hvis importen sker til en lavere pris, skal forskellen mellem den faktiske pris og den fastsatte mindsteimportpris betales.
(81)
Ikke-samarbejdsvillige eksportører og eksportører, der ikke er blevet indrømmet individuel behandling, er omfattet af resttolden på 415,00 EUR pr. ton af varens nettovægt (ud fra forskellen mellem den ikke-skadevoldende pris, jf. betragtning 126 i forordningen om midlertidig told, og en samarbejdsvillig eksportørs mest skadevoldende transaktion i UP) uanset importprisen.
(82)
Denne form for foranstaltninger ville give EU-producenter mulighed for at overvinde virkningerne af skadevoldende dumping og burde også forebygge urimelige prisstigninger, som kunne få en betydelig negativ indvirkning på brugernes forretning.
(83)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og overvejelser, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger efter denne fremlæggelse af oplysninger. EU-erhvervsgrenen anfægtede efterfølgende de påstande, som brugerne fremkom med vedrørende knapheden af den pågældende vare samt prisudviklingen efter UP på EU-markedet. For så vidt angår knapheden, fremførte EU-erhvervsgrenen det argument, at deres erhvervsgren er konjunkturbestemt, og at der var andre forsyningskilder som f.eks. Trinidad og Qatar. For så vidt angår pristendensen, hævdede de, at stigningen var begyndt et godt stykke tid inden indførelsen af foranstaltninger. Det kan imidlertid ikke benægtes, at priserne er fortsat med stige efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, og at importen fra andre kilder ikke er betydelig. Bemærkningerne fra andre parter blev behørigt taget i betragtning, men var ikke af en sådan art, at de ændrede ved konklusionerne.
(84)
Den individuelle antidumpingtold for de virksomheder, der er nævnt i denne forordning, gælder udelukkende for importen af den pågældende vare, som er fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt artikel 1 med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(85)
Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle antidumpingtold (f.eks. efter ændring i den pågældende enheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, navnlig om ændringer i virksomhedens aktiviteter vedrørende produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle antidumpingtoldsatser.
(86)
For at minimere risikoen for omgåelse, konkluderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden. Disse særlige foranstaltninger omfatter følgende: Fremlæggelse for medlemsstaternes toldmyndigheder af en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre eksportører.
(87)
Hvis der efter indførelsen af de pågældende foranstaltninger sker en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af mindsteimportprisen, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en omgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne mindsteimportprisen og indføre en told.
(88)
Hvis markedsbetingelserne ændrer sig væsentligt efter indførelsen af endelige foranstaltninger, kan Kommissionen på eget initiativ gennemgå foranstaltningernes form for at vurdere, om foranstaltningerne fører til de ønskede resultater og eliminerer skaden, og om en ændring i foranstaltningernes form er berettiget.
4.3. Endelig opkrævning af midlertidig antidumpingtold
(89)
På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og omfanget af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told. Hvis den endelige told er lavere end den midlertidige told, bør beløb, for hvilke der midlertidigt er stillet sikkerhed ud over den endelige told, frigives. I tilfælde, hvor den endelige told er højere end den midlertidige told, opkræves kun de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed på niveauet for den midlertidige told, endeligt -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af melamin, som i øjeblikket henhører under KN-kode 2933 61 00, med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af følgende virksomheder fastsættes til:
Virksomhed
Mindsteimportpris
(EUR pr. ton af varens nettovægt)
Told
(EUR pr. ton af varens nettovægt)
Taric-tillægskode
Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
1 153
-
A986
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd
1 153
-
A987
Henan Junhua Development Company, Ltd
1 153
-
A988
Alle andre virksomheder
-
415,00
A999
For de individuelt nævnte producenter fastsættes den endelige antidumpingtold for den i stk. 1 omhandlede vare til forskellen mellem mindsteimportprisen og nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, i alle tilfælde, hvor sidstnævnte er lavere end mindsteimportprisen. For disse individuelt nævnte producenter opkræves der ingen told, hvis nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, er lig med eller højere end den tilsvarende mindsteimportpris.
Anvendelsen af mindsteimportprisen, der er fastsat for de virksomheder, som er nævnt i dette stykke, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis der ikke forelægges en sådan faktura, anvendes tolden for alle andre virksomheder.
3. For de individuelt nævnte producenter og i tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 af 2. juli 1993 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (4), reduceres ovennævnte mindsteimportpris med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales. Den told, der skal betales, vil derefter svare til forskellen mellem den nedsatte mindsteimportpris og den nedsatte nettopris, frit Unionens grænse, ufortoldet.
For alle andre virksomheder og i tilfælde, hvor varer er blevet beskadiget før overgangen til fri omsætning, og hvor den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93, reduceres den antidumpingtold, der er beregnet på grundlag af bestemmelserne i stk. 2, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordning (EU) nr. 1035/2010, opkræves endeligt. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives. I tilfælde, hvor den endelige told er højere end den midlertidige told, opkræves kun de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed på niveauet for den midlertidige told, endeligt.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 10. maj 2011.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 457/2011
ze dne 10. května 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz melaminu pocházejícího z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 1035/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz melaminu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Prozatímní antidumpingová cla byla uložena v rozmezí 44,9 % až 65,2 %.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 4. ledna 2010 podali výrobci z EU Borealis Agrolinz Melamine GmbH, DSM Melamine B.V. a Zakłady Azotowe Puławy (dále jen „žadatel“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby melaminu v Unii.
(3)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření („poskytnutí prozatímních informací“), se některé zúčastněné strany k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost být vyslechnuty.
(5)
Komise shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Za účelem posouzení možného dopadu uložení konečných antidumpingových opatření byla uskutečněna inspekce v prostorách této uživatelské společnosti:
-
Coveright Surfaces Spain, Martorelles (Barcelona), Španělsko
(6)
Všem stranám byly následně sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž byl založen záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz melaminu pocházejícího z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, ve které se k tomuto poskytnutí konečných informací mohly vyjádřit.
(7)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
3. Strany dotčené řízením
(8)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se stran dotčených daným řízením, potvrzuje se 4. až 10. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(9)
Je třeba připomenout, že ve 12. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je dotčeným výrobkem určen melamin, v současnosti kódu KN 2933 61 00 a pocházející z ČLR.
(10)
Melamin je bílý krystalický prášek získávaný z močoviny. Používá se zejména v laminátech, lisovacích práškách, deskách na bázi dřeva a pryskyřicích pro povrchové úpravy.
2. Obdobný výrobek
(11)
Jeden vyvážející výrobce znovu zopakoval tvrzení uvedené v 65. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a sice že melamin vyráběný v ČLR a z této země vyvážený je obecně o něco nižší kvality ve srovnání s melaminem vyráběným výrobním odvětvím Unie a nelze jej upotřebit na určitá povrchová použití. Argument o rozdílnosti kvality vzneslo také několik uživatelů se sídlem v Unii.
(12)
Šetření ukázalo, že ačkoliv se melamin možná mírně odlišuje barvou, neprodává se v různých jakostech ani na domácím trhu ani při vývozu. Nebyl poskytnut žádný důkaz toho, že by případné mírné odchylky vedly u melaminu k odlišnostem v základních fyzikálních a chemických vlastnostech a druzích konečného použití. Ostatní vyvážející výrobci tento problém neuváděli. Šetření navíc ukázalo, že dotyčný vyvážející výrobce používá obdobný výrobní postup jako výrobní odvětví Unie.
(13)
Na základě výše uvedeného odůvodnění se tvrzení zamítá a potvrzuje se, že melamin vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie v Unii, melamin vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, melamin dovážený do Unie z ČLR a melamin vyráběný a prodávaný v Indonésii, která byla vybrána jako srovnatelná země, se považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
(14)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se obdobného výrobku, potvrzuje se 12. až 15. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(15)
Všem vyvážejícím výrobcům, kteří o ně požádali, bylo zacházení jako v tržním hospodářství původně odmítnuto z toho důvodu, že náklady nejdůležitějších vstupů se nezakládají v zásadě na tržní hodnotě, jak požaduje čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Jak je uvedeno v 20. až 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření týkající se zacházení jako v tržním hospodářství stanovilo, že důvodem byly zásahy státu na trhu ČLR se zemním plynem i s močovinou. Kromě této obecné situace existovaly také důvody pro odmítnutí zacházení jako v tržním hospodářství, které se týkaly konkrétních společností, jak je uvedeno v 25. až 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(16)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že cena močoviny v ČLR odpovídá cenám v jiných částech světa, například v Indonésii a na Blízkém východě, a tudíž závěr, že náklady nejdůležitějších vstupů jsou zkresleny, je nesprávný.
(17)
Původní závěr o tom, že trh s močovinou v ČLR podléhá výrazným státním zásahům, jak je uvedeno v 23. a 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, nicméně nebyl zpochybňován. Již tato skutečnost postačuje k učinění závěru, že kritérium 1 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení není splněno. Tento závěr není nijak dotčen skutečností, že ceny močoviny v ČLR a v některých jiných částech světa mohly být v určitém momentu zhruba na stejné úrovni.
(18)
Jedna skupina vývozců vyjádřila nesouhlas s odmítnutím zacházení jako v tržním hospodářství a individuálního zacházení, který odůvodnila skutečností, že Komise neobdržela kompletní formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství od všech společností ve spojení. Ve svém vyjádření k poskytnutým informacím tato skupina nabídla plnou spolupráci, ale nezpochybnila skutečnost, že jedna společnost patřící do této skupiny nepředala formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství současně se zbytkem skupiny. Tento požadavek se proto zamítá.
(19)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzuje se 16. až 32. bod odůvodnění.
2. Individuální zacházení
(20)
Předběžně bylo stanoveno, že tři z pěti vyvážejících výrobních společností nebo skupin v ČLR splnily všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení.
(21)
Výrobní odvětví Unie zpochybnilo rozhodnutí přiznat individuální zacházení třem skupinám společností s tím, že jeden vyvážející výrobce je vlastněn čínským státem a vedení dalšího vyvážejícího výrobce má rozličné vazby na společnosti zcela ovládané státem. Míra státního zasahování je navíc taková, že všem třem vyvážejícím výrobcům umožní obcházet opatření.
(22)
Šetření ukázalo, že žádný z vyvážejících výrobců, jimž bylo původně přiznáno individuální zacházení, není vlastněn státem. Kromě toho tvrzení, že vedení jednoho vyvážejícího výrobce má vazby na státem ovládané společnosti, nebylo nijak podloženo. K možnosti rizika obcházení je třeba poznamenat, že šetření ukázalo, že vývozní ceny, množství a prodejní a dodací podmínky byly dojednány a stanoveny svobodně, a že vyvážející výrobci nejsou vlastněni státem a ani jejich vedení nijak nepodléhá dominantnímu vlivu státu. Lze proto učinit závěr, že státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházet opatření.
(23)
Vzhledem k výše uvedenému se tvrzení výrobního odvětví Unie zamítají. Potvrzuje se tudíž původní závěr, že tři z pěti vyvážejících výrobců splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení.
3. Běžná hodnota
a) Výběr srovnatelné země
(24)
Za srovnatelnou zemi byla vybrána Indonésie. Údaje předložené v odpovědi spolupracujícího indonéského výrobce byly ověřeny na místě a bylo zjištěno, že jsou spolehlivé a jsou vhodným východiskem pro stanovení běžné hodnoty.
(25)
Jeden vyvážející výrobce zpochybnil výběr Indonésie za srovnatelnou zemi s odůvodněním, že se zúčastněné strany neměly možnost k výběru vyjádřit. Avšak spis, který byl k dispozici pro kontrolu od května 2010 obsahoval informaci vysvětlující, proč byla za srovnatelnou zemi vybrána Indonésie. Strany měly tudíž dostatečnou příležitost, aby se k tomuto výběru vyjádřily, a jejich procesní práva tak byla plně respektována. K výběru srovnatelné země nebyly obdrženy žádné další připomínky.
(26)
Proto se potvrzuje, že Indonésie je vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
b) Určení běžné hodnoty
(27)
Je vhodné připomenout, že běžná hodnota byla vypočtena za použití výrobních nákladů indonéského výrobce s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a za zisk na domácím trhu.
(28)
Jeden vyvážející výrobce zpochybnil stanovenou výši běžné hodnoty, konkrétně částek za prodejní, správní a režijní náklady a zisk, které vycházely z údajů platných pro výrobní odvětví Unie. Tato metoda však odpovídá čl. 2 odst. 6 písm. c) a je považována za vhodnou. Protože neexistovali jiní vývozci nebo výrobci, na které by se ve srovnatelné zemi vztahovalo šetření, a vzhledem k tomu, že výrobce, na kterého se vztahuje šetření neprodával v období šetření žádnou jinou kategorii výrobků, nebyly dostupné žádné jiné údaje, jež by bylo možné použít jako východisko pro stanovení prodejních, správních a režijních nákladů a zisku.
(29)
Toto tvrzení se proto zamítá. Co se týče určení běžné hodnoty, potvrzuje se 35. až 45. bod odůvodnění.
c) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(30)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se stanovení vývozní ceny, potvrzuje se 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
d) Srovnání
(31)
Jeden vyvážející výrobce zpochybnil srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou v souvislosti s DPH. Do této metody však není třeba zasahovat, protože v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. c) byla běžná hodnota s vývozní cenou srovnávána při stejné výši nepřímého zdanění, tj. včetně DPH. Potvrzuje se proto 47. a 48. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Dumpingová rozpětí
a) Pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(32)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se dumpingových rozpětí, 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
(33)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
44,9 %
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd
47,6 %
Henan Junhua Development Company Ltd
49,0 %
b) Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(34)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se dumpingových rozpětí, 51. a 52. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzují.
Na základě toho byla celostátní úroveň dumpingu s konečnou platností stanovena na 65,6 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením a 53. bod odůvodnění prozatímního nařízení se potvrzuje.
D. ÚJMA
1. Újma
1.1 Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(35)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby v Unii a výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 54. až 56. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
1.2 Spotřeba Unie
(36)
Některé strany tvrdily, že údaje Eurostatu týkající se dovozu melaminu z ČLR nejsou spolehlivé co do množství. Ověření dat Eurostatu vedlo k menším změnám v údajích o dovozu a následně v údajích o spotřebě Unie, jak ukazuje níže uvedená tabulka. Tyto změny nejsou natolik významné, aby měly dopad na analýzu spotřeby Unie uvedenou v 57. až 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a tyto body lze tudíž potvrdit.
Tabulka 1
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
368 873
392 691
326 409
267 226
Indexováno
100
106
88
72
Zdroj: Eurostat, aktualizované údaje a odpovědi na dotazník.
1.3 Dovoz z dotčené země do Evropské unie
1.3.1 Objem, cena a tržní podíl dovozu z ČLR
Tabulka 2
Dovoz z ČLR
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
26 962
46 874
37 366
18 482
Indexováno
100
174
139
69
Zdroj: Eurostat, aktualizované údaje.
(37)
Výše uvedené změny objemu dovozu z dotčené země nejsou natolik významné, aby měly dopad na zjištění uvedená v 61. a 62. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a tyto body lze tudíž potvrdit.
(38)
Několik uživatelů tvrdilo, že v letech 2009 a 2010 melamin z ČLR nedovezli z toho důvodu, že čínské ceny byly příliš vysoké ve srovnání s cenami převládajícími v EU. Zpochybňovali tedy podbízení ze strany čínských vývozců, jež bylo zjištěno během období šetření.
(39)
Jak je zmíněno v 63. a 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, úroveň spolupráce ze strany čínských vývozců byla nízká. Z tohoto důvodu byly ke zjištění podbízení použity informace ověřené na místě u spolupracujících čínských společností. Jak je uvedeno v 66. a 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, v období šetření docházelo u dovozu od spolupracujících vyvážejících výrobců k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 10,3 %. Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné nové důkazy oproti těm, které byly dostupné při uložení prozatímních opatření, se toto tvrzení zamítá.
1.3.2 Cenové podbízení
(40)
Někteří uživatelé tvrdili, že by se mělo přihlížet k práci navíc, která je spojena s manipulací s melaminem dováženým z ČLR. Prohlašovali, že nákupní cena čínského melaminu nezahrnuje tento druh nákladů.
(41)
Přezkoumání tohoto tvrzení ukázalo, že neexistuje spolehlivá základna, jejíž pomocí by bylo možné určit, za jakých podmínek je melamin z ČLR dovážen, a případně stanovit výši dodatečných nákladů, které mohly vzniknout k nákupní ceně. Výše uvedené strany navíc neposkytly žádné důkazy, a proto se tvrzení zamítá.
(42)
Stejně jako tomu bylo při uložení prozatímních opatření, tvrdily některé strany, že výpočet cenového podbízení by měl vycházet z údajů Eurostatu spíše než z údajů, které byly ověřeny pouze u 30 % spolupracujících čínských společností.
(43)
Jak je uvedeno v 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, byly pro výpočet cenového podbízení použity údaje spolupracujících vývozců. Tyto údaje byly ověřeny, a jsou proto považovány za spolehlivější než údaje získané z Eurostatu. Toto tvrzení se proto zamítá.
(44)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně cenového podbízení, potvrzuje se tímto metodika stanovení cenového podbízení popsaná v 66. a 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
1.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(45)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky k hospodářské situaci výrobního odvětví Unie, potvrzuje se 68. až 82. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
1.5 Závěr o újmě
(46)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k závěru o újmě, potvrzuje se 83. až 86. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Příčinná souvislost
2.1 Předběžná poznámka
(47)
Jak je uvedeno v 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, aby ji bylo možné považovat za podstatnou. Kromě toho byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připisována dumpingovému dovozu.
2.2 Účinek dumpingového dovozu
(48)
S odvoláním na zrevidované údaje o dovozu uvedené v tabulce 2 výše lze konstatovat, že nadále platí poznámky učiněné v 88. až 95. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Dovoz z ČLR během posuzovaného období celkově značně poklesl, a to o 31 %. Reagoval tak na snížení spotřeby Unie (- 28 %). Pokud jde o ceny, byla vývozní cena ověřená v prostorách spolupracujících čínských výrobců nižší než průměrná dovozní cena uváděná Eurostatem. Bylo zjištěno, že ceny ověřených spolupracujících čínských vývozců, kteří představují přibližně 30 % celkového dovozu z ČLR, byly v období šetření o 10,3 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie.
(49)
Šetření ukázalo, že v některých měsících období šetření, když to pro ně bylo cenově výhodné, prodávali čínští vývozci své přebytky melaminu na trhu Unie a z tohoto trhu se stáhli, jakmile ceny začaly klesat. Nepříznivé účinky této cílené cenové politiky na trh Unie trvaly během celého období šetření, protože ceny lze stanovovat na období tří až šesti měsíců. Je tudíž potvrzeno, že přítomnost levného dumpingového dovozu na trhu Unie hrála roli v dalším zhoršování negativní tendence prodejních cen ve střednědobém výhledu po ukončení tohoto dovozu. Nízká úroveň prodejních cen zásadně přispěla ke ztrátám, které vznikly výrobnímu odvětví Unie, a byla označena za hlavní činitel zjištěné podstatné újmy.
(50)
Na tomto základě lze potvrdit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
2.3 Vliv dalších činitelů
(51)
U tohoto bodu zúčastněné strany v podstatě zopakovaly většinu připomínek uplatněných v prozatímní fázi. Co se týče účinků dumpingového dovozu, některé strany opětovně tvrdily, že údaje Eurostatu by měly mít větší váhu než údaje ověřené v prostorách spolupracujících vyvážejících výrobců. V důsledku takového tvrzení by šetření na místě ztratilo smysl, toto tvrzení proto nemohlo být přijato. Nebyly předloženy žádné důkazy ukazující, že údaje použité v tomto šetření jsou nespolehlivé. Toto tvrzení se proto zamítá.
(52)
Některé strany tvrdily, že újma utrpěná výrobním odvětvím Unie nebyla zapříčiněna dovozem z ČLR, nýbrž celosvětovou hospodářskou krizí. Tyto strany ovšem nepředložily žádné důkazy, které by svědčily o tom, že údaje použité v tomto šetření jsou nespolehlivé. Dumpingový dovoz navíc umocnil účinky hospodářské krize a následně ještě zhoršil situaci výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení se proto zamítá.
(53)
Obdržené připomínky a předložené důkazy týkající se dalších činitelů neměly takovou povahu, aby mohly změnit závěr učiněný ve 108. až 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a sice, že žádný z těchto činitelů nemohl narušit souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie. Potvrzuje se proto prozatímní závěr, že dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Zájem unie
3.1 Zájem výrobního odvětví Unie
(54)
Je nutno připomenout, že výrobní odvětví Unie je tvořeno třemi výrobci se sídlem v různých členských státech, kteří v souvislosti s výrobou melaminu přímo zaměstnávají více než 600 lidí.
(55)
Někteří uživatelé tvrdili, že údaje o zaměstnanosti uvedené žadateli byly nadhodnoceny. Nebyly předloženy žádné důkazy, které by svědčily o tom, že ověřené údaje použité při tomto šetření jsou nespolehlivé. Toto tvrzení se proto zamítá.
(56)
Jeden uživatel tvrdil, že výrobní odvětví Unie uzavřelo výrobní místa kvůli technickým problémům, nikoliv v důsledku údajně dumpingového dovozu.
(57)
Některé závody výrobního odvětví Unie skutečně zaznamenaly určité technické potíže, ale k těm došlo většinou až po skončení období šetření. Po uložení prozatímních opatření výrobní odvětví Unie prokázalo, že továrny, které byly v důsledku dumpingového dovozu nečinné, byly nedávno znovu otevřeny. To ukazuje, že opatření již měla na výrobní odvětví Unie pozitivní dopad.
(58)
Předpokládá se, že uložení konečného antidumpingového cla na dovoz pocházející z ČLR by mělo další pozitivní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie a umožnilo by mu znovu nabýt přinejmenším část ztracené ziskovosti.
(59)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně zájmu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 112. až 115. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2 Zájem dovozců
(60)
Jelikož nebyly uplatněny žádné připomínky týkající se zájmu dovozců, byl vyvozen závěr, že uložení konečných opatření na dovoz melaminu pocházejícího z ČLR by nebylo proti zájmu dovozců.
3.3 Zájem uživatelů
(61)
Úroveň spolupráce ze strany uživatelů byla během prozatímní fáze poměrně nízká. Na celkem 44 zaslaných dotazníků bylo obdrženo pouze sedm odpovědí, které lze považovat za smysluplné. Dovoz zajišťovaný spolupracujícími uživateli představoval přibližně 10 % spotřeby Unie. V prozatímní fázi byl učiněn závěr, že dopad navrhovaných opatření by byl poměrně omezený.
(62)
Po uložení prozatímních opatření byla provedena inspekce v prostorách hlavního spolupracujícího uživatele v Unii. Šetření ukázalo, že podíl melaminu na jeho výrobních nákladech se pohybuje mezi 8 a 15 % v závislosti na činnosti. Možný dopad opatření by proto mohl být poměrně výrazný, v závislosti na podílu melaminu na nákladech a míře ziskovosti, která byla poměrně nízká.
(63)
Podání obdržená od několika uživatelů obsahovala tvrzení, že po uložení prozatímních opatření se na trhu Unie údajně projevil nedostatek melaminu, což vedlo k výraznému a ustavičnému zvyšování cen. Zatímco během období šetření byla prodejní cena melaminu přibližně 900 EUR za tunu, po jeho skončení se ceny pohybují mezi 1 200 EUR a 1 500 EUR za tunu.
(64)
Inspekce provedená v prostorách spolupracujícího uživatele potvrdila, že prozatímní opatření měla dopad na jeho činnost, k čemuž se přidalo zvýšení cen, které výrobní odvětví Unie promítlo do své produkce melaminu. Je pravdou, že tržní podíl výrobního odvětví Unie na trhu Unie činí přibližně 85 %, a v podstatě všichni uživatelé tak velkou část svého melaminu odebírají od výrobců v Unii.
(65)
Informace shromážděné během šetření rovněž naznačují, že růst cen se očekává i po skončení období šetření. Z hlediska zájmu Unie by proto bylo vhodné změnit formu prozatímních opatření, aby se omezil další možný nárůst cen melaminu, což by mělo závažný celkový dopad na podnikání uživatelů.
(66)
Někteří uživatelé tvrdí, že v roce 2010 se na trhu projevil nedostatek melaminu a že výrobci v EU nebyli schopni poptávku na trhu Unie pokrýt a že uložení prozatímních opatření tento nedostatek ještě prohloubilo.
(67)
Analýza dostupných údajů ukázala, že na trhu byl po určitou dobu skutečně nedostatek melaminu, nebylo to však zapříčiněno prozatímními cly, nýbrž celosvětovým vývojem trhu.
(68)
Někteří uživatelé tvrdí, že jim výrobci v EU nebyli schopni dodat potřebná množství melaminu k udržení výroby.
(69)
Analýza dostupných údajů ukázala, že nedostatek se projevil pouze u okamžitých hotovostních nákupů a smluvně dohodnutá množství byla dodána.
(70)
Výrobci v EU a ve třetích zemích navíc informace o dodatečné výrobní kapacitě umístili na Internet, čímž uživatelům v Unii zajistili stabilní dodávky melaminu.
(71)
Jeden uživatel tvrdil, že zastavil výstavbu nového výrobního závodu, protože zjistil, že by při výši uložených prozatímních opatření již na svých hlavních vývozních trzích nebyl konkurenceschopný.
(72)
Někteří uživatelé tvrdili, že pokud budou prozatímní opatření potvrzena, odvozené výrobky z Unie již nebudou moci konkurovat dovozu stejných odvozených výrobků z ČLR. Tito uživatelé proto buď zcela ukončí výrobu, nebo svá výrobní zařízení přesunou mimo Unii.
(73)
Jedno sdružení uživatelů tvrdilo, že jen samotné odvětví výrobců desek na bázi dřeva vytváří tisíce pracovních míst, tj. mnohem více než výrobci melaminu v EU. Uložení konečných opatření by proto nebylo v zájmu Unie.
(74)
Výše uvedené strany na podporu svých tvrzení neposkytly přesvědčivé důkazy, potvrzuje se proto 116. až 121. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.4 Závěr o zájmu Unie
(75)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečného antidumpingového cla na dovoz melaminu pocházejícího z ČLR.
(76)
Na základě výše uvedených skutečností se však zdá, že v zájmu Unie je změnit formu navrhovaných opatření tak, aby se celkově omezil jakýkoliv možný závažný dopad na podnikání uživatelů, které je silně závislé na dodávkách melaminu.
4. Konečná antidumpingová opatření
4.1 Úroveň pro odstranění újmy
(77)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné opodstatněné připomínky, které by změnily závěr ohledně úrovně pro odstranění újmy, potvrzuje se tímto 123. až 127. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Konečná opatření
(78)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr změnit formu opatření tím způsobem, že konečná opatření budou uložena ve formě minimální dovozní ceny v případě spolupracujících vývozců s individuálním zacházením a ve formě pevně stanoveného cla ve výši 415 EUR na tunu čisté hmotnosti produktu v případě všech ostatních vývozců. Dovoz od spolupracujících vývozců s individuálním zacházením bude podléhat minimální dovozní ceně 1 153 EUR za tunu čisté hmotnosti produktu.
(79)
Minimální dovozní cena vychází z běžné hodnoty zjištěné ve srovnatelné zemi zvýšené na úroveň ceny CIF na hranice Unie za pomoci údajů o vývozu od spolupracujících čínských vývozců a následně vyjádřené v eurech za tunu čisté hmotnosti výrobku.
(80)
Pokud se dovoz na hranici Unie uskutečňuje za cenu CIF, která se rovná minimální dovozní ceně nebo je vyšší, neplatilo by se žádné clo. Pokud se dovoz uskutečňuje za cenu nižší, platilo by se clo odpovídající rozdílu mezi skutečnou cenou a stanovenou minimální dovozní cenou.
(81)
Na nespolupracující vývozce a na vývozce bez individuálního zacházení by se vztahovalo zbytkové clo ve výši 415 EUR na tunu čisté hmotnosti produktu (vycházející z rozdílu mezi cenou nepůsobící újmu, jak je uvedeno v 126. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a transakcí spolupracujícího vývozce, která během období šetření způsobila největší újmu) bez ohledu na dovozní cenu.
(82)
Taková forma opatření by výrobcům v EU umožnila překonat účinky dumpingu působícího újmu a měla by rovněž předejít nepatřičnému zvýšení cen, které by mohlo mít výrazný nepříznivý dopad na podnikání uživatelů.
(83)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečných antidumpingových cel. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitku. Výrobní odvětví Unie následně protestovalo proti tvrzením uživatelů, která se týkala nedostatku dotčeného výrobku a vývoje cen na trhu Unie po skončení období šetření. Co se týče nedostatku výrobku, argumentovalo výrobní odvětví Unie tím, že toto odvětví má cyklickou povahu a že dodávky bylo možné zajistit z jiných zdrojů, například z Trinidadu nebo z Kataru. K cenové tendenci uvedli argument, že nárůst začal již dlouho před uložením prozatímních opatření. Nelze ovšem popírat, že po uložení prozatímních opatření ceny nadále rostly a že dovoz z jiných zdrojů je nevýznamný. Připomínky předložené jinými stranami byly řádně posouzeny, ale nebyly takové povahy, aby si vyžádaly změnu závěrů.
(84)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v článku 1, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemohou využít těchto sazeb a podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(85)
Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (3) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté toto nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální antidumpingové celní sazby.
(86)
Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení a v zájmu zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel, se má za to, že je v tomto případě nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují: předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz, k němuž takováto faktura předložena není, podléhá zbytkovému antidumpingovému clu platnému pro všechny ostatní vývozce.
(87)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu jedné ze společností využívajících minimální dovozní cenu, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušení minimální dovozní ceny a následného uložení cla.
(88)
Pokud by se po uložení konečných opatření podstatně změnily podmínky na trhu, může Komise ze své iniciativy formu opatření podrobit přezkumu s cílem posoudit, zda mají opatření předpokládaný účinek a odstraňují újmu a zda by změna formy opatření byla opodstatněná.
4.3 Konečný výběr prozatímních antidumpingových cel
(89)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné vybrat s konečnou platností částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel. Jestliže je konečné antidumpingové clo vyšší než prozatímní clo, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz melaminu, v současnosti kódu KN 2933 61 00 a pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na výrobek popsaný v odstavci 1 a vyráběný níže uvedenými společnostmi se stanoví takto:
Společnost
Minimální dovozní cena
(v EUR/t čisté hmotnosti výrobku)
Clo
(v EUR/t čisté hmotnosti výrobku)
Doplňkový kód TARIC
Sichuan Jade Elephant Melamine S&T Co., Ltd
1 153
-
A986
Shandong Liaherd Chemical Industry Co., Ltd
1 153
-
A987
Henan Junhua Development Company Ltd
1 153
-
A988
Všechny ostatní společnosti
-
415
A999
Pro jednotlivé vyjmenované výrobce je částka konečného antidumpingového cla, která se použije na výrobek popsaný v odstavci 1, tvořena rozdílem mezi minimální dovozní cenou a čistou cenou s dodáním na hranice Unie před proclením, a to vždy, když je tato čistá cena nižší než minimální dovozní cena. Pokud se čistá cena s dodáním na hranice Unie před proclením rovná nebo je vyšší než odpovídající minimální dovozní cena, nebude od těchto jednotlivých vyjmenovaných výrobců vybíráno clo.
Použití minimální dovozní ceny stanovené pro společnosti uvedené v tomto odstavci je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky přílohy, celním orgánům členských států. Pokud taková faktura není předložena, uloží se clo platné pro všechny ostatní společnosti.
3. Pro jednotlivé vyjmenované výrobce a v případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (4), se výše stanovená minimální dovozní cena sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která skutečně byla nebo má být zaplacena. Splatné clo se potom rovná rozdílu mezi sníženou minimální dovozní cenou a sníženou čistou cenou s dodáním na hranice Unie před proclením.
Pro všechny ostatní společnosti a v případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení (EHS) č. 2454/93, se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě odstavce 2 výše, sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která skutečně byla nebo má být zaplacena.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 1035/2010 se vyberou s konečnou platností. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolní. Jestliže je konečné antidumpingové clo vyšší než prozatímní clo, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 10. května 2011.