RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 398/2012
af 7. maj 2012
om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 492/2010 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i bl.a. Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 3, 5 og 6,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Gældende foranstaltninger
(1)
Rådet indførte ved forordning (EF) nr. 435/2004 (2) efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) en endelig antidumpingtold på importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«) og Indonesien. Efter en udløbsundersøgelse indførte Rådet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 492/2010 (3) en endelig antidumpingtold for en periode på yderligere fem år. Foranstaltningerne blev fastsat til niveauet for dumpingen og bestod af en specifik antidumpingtold. Tolden for Kina varierer mellem 0 og 0,11 EUR/kg på importen fra individuelt nævnte kinesiske producenter med en resttold på 0,26 EUR/kg på importen fra andre producenter (»gældende told«).
1.2. Anmodning om en fornyet undersøgelse
(2)
En anmodning om en delvis interimsundersøgelse (»den nuværende undersøgelse«) i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev indgivet af Productos Aditivos S.A., som er den eneste EU-producent af natriumcyclamat og klageren i den oprindelige undersøgelse (»klageren«). Anmodningen var begrænset til dumpingaspektet og til Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co., Ltd. (»GT Enterprise« eller »den pågældende virksomhed«), som indgår i Rainbow Rich-gruppen (»den pågældende virksomhedsgruppe«, »Rainbow-gruppen« eller »Rainbow«), som også var en af de individuelt nævnte kinesiske producenter i den oprindelige undersøgelse. Antidumpingtolden på importen af varer produceret af GT Enterprise er på 0,11 EUR/kg, og den gældende told på importen fra andre producenter i den pågældende virksomhedsgruppe er på 0,26 EUR/kg (dvs. resttolden).
(3)
Klageren fremlagde umiddelbare beviser for, at de gældende foranstaltninger ikke længere er tilstrækkelige til at modvirke den skadevoldende dumping.
1.3. Indledning af en delvis interimsundersøgelse
(4)
Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at anmodningen indeholdt tilstrækkelige umiddelbare beviser til at berettige indledningen af en delvis interimsundersøgelse, og offentliggjorde den 17. februar 2011 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) om indledning af en delvis interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet for så vidt angår GT Enterprise.
1.4. Den pågældende vare og samme vare
(5)
Den undersøgte vare er natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2929 90 00 (»den pågældende vare«).
(6)
Som i forbindelse med tidligere undersøgelser blev det i denne undersøgelse påvist, at den pågældende vare, der produceres i Kina og sælges til Unionen, med hensyn til fysiske og kemiske egenskaber og brug er identisk med den vare, der produceres og sælges på hjemmemarkedet i Indonesien, som blev anvendt som referenceland i denne undersøgelse. Det konkluderes derfor, at varer, der sælges på hjemmemarkedet i Indonesien, og varer, der sælges af den pågældende virksomhedsgruppe på EU-markedet, er samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4.
1.5. Berørte parter
(7)
Kommissionen underrettede officielt klageren, den pågældende virksomhed og repræsentanter for det pågældende land om indledningen af undersøgelsen. Kommissionen underrettede desuden producenter i Indonesien om indledningen af undersøgelsen, da det påtænktes at anvendes Indonesien som muligt referenceland.
(8)
Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der blev fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(9)
For at indhente de oplysninger, som den anså for nødvendige til sin undersøgelse, sendte Kommissionen et spørgeskema til den pågældende virksomhed og modtog besvarelser fra fem virksomheder i Rainbow-gruppen inden for den fastsatte frist. (Da Rainbow-gruppen nu består af to produktionsvirksomheder (hvoraf den ene er GT Enterprise), en råvareleverandør, en virksomhed, der tidligere var beskæftiget med den pågældende vare, men nu er passiv, og en forhandler i Hongkong, omfattede undersøgelsen hele gruppens aktiviteter). Kommissionen sendte også spørgeskemaer til producenter i Indonesien. En indonesisk producent var villig til at fremlægge oplysninger i forbindelse med denne undersøgelse og indsendte en delvis spørgeskemabesvarelse.
(10)
Kommissionen indhentede og kontrollerede alle de oplysninger, den anså for nødvendige til analysen med henblik på markedsøkonomisk behandling og individuel behandling samt konstatering af dumping. Kommissionen gennemførte kontrolbesøg hos følgende virksomheder i den pågældende virksomhedsgruppe:
-
Golden Time Enterprises (Shenzhen) Co. Ltd., Shenzhen, Kina, (GT Enterprise)
-
Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd., Nanjing, Kina
-
Golden Time Chemical (Jiangsu) Co. Ltd., Jiangsu, Kina
-
Nanjing Jinzhang Industrial Co. Ltd., Nanjing, Kina
-
Rainbow Rich Ltd., Hongkong.
1.6. Den nuværende undersøgelsesperiode
(11)
Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar 2010 til 31. december 2010 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).
2. UNDERSØGELSESRESULTATER
2.1. Markedsøkonomisk behandling
(12)
I antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 1-6, for de producenter, der opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er de kriterier i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen, som de ansøgende virksomheder skal godtgøre, at de opfylder, kort beskrevet nedenfor:
-
Erhvervsmæssige beslutninger træffes, og omkostninger afholdes på markedsvilkår og uden væsentlig indgriben fra statens side; i den sammenhæng skal udgifterne til de vigtigste input i alt væsentligt afspejle markedsværdierne.
-
Regnskaber underkastes uafhængig revision efter internationale revisionsstandarder og anvendes til alle formål.
-
Der må ikke være videreført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
-
Der sikres retligt sikre og stabile forhold gennem konkurs- og ejendomslove.
-
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(13)
Den pågældende virksomhedsgruppe anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og indsendte ansøgningsskemaer for fire producenter beliggende i Folkerepublikken Kina. Kommissionen indhentede og efterprøvede de oplysninger, som den havde anset for nødvendige, og som virksomhederne havde anført i ansøgningen, ved kontrolbesøg hos virksomhederne.
(14)
Det fremgår af denne undersøgelse, at den pågældende virksomheds situation har ændret sig, siden den oprindelige undersøgelse blev gennemført. Det konstateredes, at GT Enterprise ikke længere opfylder samtlige kriterier for markedsøkonomisk behandling. Desuden er Rainbow-gruppen i forhold til den oprindelige undersøgelse blevet udvidet og omstruktureret. De andre virksomheder i gruppen, som indsendte ansøgningsskemaer, kunne heller ikke påvise, at de opfyldte samtlige kriterier for markedsøkonomisk behandling.
(15)
Hvad angår det første kriterium for erhvervsmæssige beslutninger og statslig indgriben, blev det konstateret, at de lokale myndigheder har beføjelser til at gribe ind i forbindelse med ansættelse og afskedigelse af personale i en af gruppens virksomheder. Derudover besidder de lokale myndigheder en stor andel af aktierne i den virksomhed, der producerer råvarer. Der var tegn på væsentlig statslig indgriben i leverancer af råvarer til virksomheden (elektricitet og vand) og fra virksomheden til de forretningsmæssigt forbundne virksomheder, i arbejdskraftomkostninger og i virksomhedens drift og beslutningstagning. Eksempelvis udlånte den statslige aktionær personale til råvareproducenten på betingelser, som virksomheden ikke kunne gøre rede for. Virksomheden har desuden haft vedvarende tab, idet den har solgt råvarer til unormalt lave priser til de forretningsmæssigt forbundne virksomheder, uden yderligere kompensation eksempelvis i form af overskudsfordeling. Gennem opbygningen af disse tab har den statsejede råvareproducent påvirket beslutningerne i de forretningsmæssigt forbundne virksomheder vedrørende køb af råvarer til produktionen af natriumcyclamat. Endelig var der tegn på, at et lokalt statsligt organ griber ind og påvirker en anden virksomheds finansierings- og investeringsbeslutninger.
(16)
Hvad angår det andet kriterium vedrørende regnskaber, viste undersøgelsen, at regnskaberne hos samtlige medlemmer af den pågældende virksomhedsgruppe ikke var i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder, da der i regnskaberne blev konstateret en række væsentlige fejl og mangler, som ikke var blevet indberettet af revisorerne.
(17)
Hvad angår det tredje kriterium, blev det konstateret, at der var overført fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system gennem levering af infrastrukturinvesteringer til en virksomhed i gruppen uden vederlag. Samme virksomhed havde fordel af favorable betingelser for leje af den jord, virksomheden benytter. De andre virksomheder i gruppen kunne ikke bevise, at de erhvervede deres brugsrettigheder til jord mod betaling, og/eller at betalingen havde afspejlet markedsværdierne. Endelig var en virksomhed ikke i stand til at bevise, at visse aktiver, som var blevet overført til den, blev modtaget mod betaling, eller at priserne afspejlede markedsværdierne.
(18)
Endelig blev det vedrørende det fjerde og femte kriterium konstateret, at virksomhederne opfyldte kriterierne, idet de anvendte egnede love om konkurs og ejerforhold, som garanterede stabilitet og retssikkerhed. Valutaomregningerne foregik til eller i henhold til Bank of Chinas officielle kurs.
(19)
Virksomhedsgruppen fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til ovennævnte konklusioner. Klageren havde ingen kommentarer, men virksomhedsgruppen modsatte sig flere punkter. Nogle af disse bemærkninger blev gentaget efter den endelige fremlæggelse af de kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at indføre endelige foranstaltninger. De vigtigste bemærkninger er omtalt i nedenstående betragtninger.
(20)
Rainbow-gruppen påstod først, at Kommissionen ulovligt indførte en forpligtelse til på ny at opfylde betingelserne for markedsøkonomisk behandling, idet gruppen blev indrømmet markedsøkonomisk behandling i den oprindelige undersøgelse og i udløbsundersøgelsen, og at den lovbestemte forpligtelse til at anvende den samme metode i fornyede undersøgelser som i den oprindelige undersøgelse således ikke blev overholdt. Gruppen påstod, at Kommissionen ikke har påvist, at virksomhedens situation har ændret sig på en måde, der kan berettige anvendelsen af en anderledes metode end i den oprindelige undersøgelse. Den klagende part påstod, at flere af de punkter, som Kommissionen havde identificeret, allerede forefandtes i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, og at Kommissionens nye resultater således ikke vedrørte nye omstændigheder, men blot er en anderledes fortolkning af de samme omstændigheder.
(21)
Det skal bemærkes, at der i modsætning til den klagende parts påstand blev anvendt den samme metode både i den oprindelige undersøgelse og i den nuværende undersøgelse, hvorved der blev taget behørigt hensyn til den kendsgerning, at visse omstændigheder havde ændret sig siden den oprindelige undersøgelse. Selv om den klagende parts argumentation skulle være korrekt i forbindelse med visse forhold, som ganske rigtigt var de samme i både den oprindelige og den nuværende undersøgelse, navnlig i relation til GT Enterprises aftale om brugsret til jord, skal følgende dog bemærkes. I den nuværende undersøgelse konstateredes der nye forhold, der selv om de allerede forefandtes under den oprindelige undersøgelse, ikke var blevet fremlagt på dette tidspunkt af GT Enterprise, som f.eks. de lokale myndigheders beføjelser til at godkende ansættelse og afskedigelse af virksomhedens personale. Endelig har virksomhedens omstændigheder vedrørende det andet kriterium også ændret sig siden den oprindelige undersøgelse. Dette skyldes, at det i den nuværende undersøgelse blev konstateret, at GT Enterprise i NUP ikke havde ét klart sæt regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale regnskabsstandarder (IAS), og som anvendes til alle formål.
(22)
Den klagende part forklarede, at den mente at have fremlagt oplysninger om de lokale myndigheders beføjelser til at godkende ansættelse og afskedigelse af virksomhedens personale ved i den oprindelige undersøgelse at fremlægge den samme vedtægt som i den nuværende undersøgelse. Oversættelsen af denne vedtægt, som den klagende part fremlagde både i den oprindelige undersøgelse og i den nuværende undersøgelse, var ufuldstændig, idet den ikke indeholdt oplysninger om de lokale myndigheders beføjelser i henhold til vedtægten.
(23)
Rainbow-gruppen påstod desuden, at ordningen med markedsøkonomisk behandling blev indført for lande med en overgangsøkonomi, dvs. fra tidligere ikke-markedsøkonomiske systemer til en markedsøkonomi. Det ville derfor være ulogisk at anmode en virksomhed, der allerede var berettiget til markedsøkonomisk behandling, om igen at fremlægge tilstrækkelig dokumentation som led i en interimsundersøgelse for, at den stadig er berettiget til markedsøkonomisk behandling. Det skal i den forbindelse bemærkes, at grundforordningen ikke giver anledning til en sådan fortolkning, som ville være til hinder for at anvende grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), i forbindelse med undersøgelser, der indledes i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3. Denne påstand måtte derfor afvises.
(24)
Rainbow-gruppen påstod desuden i forbindelse med det proceduremæssige krav i artikel 2, stk. 7, litra c), at en beslutning om markedsøkonomisk behandling skal træffes senest tre måneder efter indledningen af undersøgelsen. Rainbow erkender selv, at en overskridelse af denne frist ikke i sig selv er tilstrækkeligt til at anfægte undersøgelsesresultaterne, men fremhæver, at Kommissionens tjenestegrene allerede var i besiddelse af de oplysninger, der er nødvendige til at beregne dumpingmargenen, på det tidspunkt, hvor konklusionerne om markedsøkonomisk behandling blev fremlagt. I sin argumentation ser Rainbow dog bort fra det forhold, at selv om Kommissionen af administrative årsager anmodede om og kontrollerede alle nødvendige oplysninger fra den pågældende virksomhedsgruppe samtidigt, havde den ikke haft oplysninger til rådighed om referencelandet, som ville have gjort det muligt at fastlægge dumpingmargenen i tilfælde af afslag på markedsøkonomisk behandling. Tidspunktet for afgørelsen om markedsøkonomisk behandling havde således ingen indvirkning på indholdet. På grundlag af ovenstående blev påstanden afvist som ubegrundet.
(25)
Hvad angår det første kriterium, blev der fremsat en generel påstand om, at den teoretiske mulighed for statslig indgriben eller statslig kontrol i sig selv ikke automatisk betyder, at der er en faktisk og væsentlig statslig indgriben, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Rainbow citerer gentagne gange en afgørelse fra Retten i Første Instans (5) og påstår, at statslig kontrol ikke kan sidestilles med statslig indgriben, idet det »fører til, at statskontrollerede selskaber principielt udelukkes fra tildeling af SEM-status, uafhængigt af i hvilken faktisk, retlig og økonomisk sammenhæng disse selskaber konkret driver virksomhed«. Rainbow påstår endvidere, at det ville medføre en urimelig bevisbyrde for virksomheder, der ansøger om markedsøkonomisk behandling, hvis de skal bevise, at der aldrig er mulighed for statslig indgriben i virksomhedens beslutninger. Desuden påstår virksomheden, at statslig indgriben ville gøre virksomhedens beslutninger uforenelige med markedshensyn, hvilket ville være i strid med det første kriterium.
(26)
I den nuværende undersøgelse blev det i modsætning til ovenstående påstande fra Rainbow-gruppen fastslået, at der var specifik og omfattende statslig indgriben i driften af flere virksomheder i gruppen. Hvad angår den virksomhed i gruppen, hvor ansættelse og afskedigelse af personale er underlagt de lokale myndigheders accept, fremgår det faktisk tydeligt af virksomhedens egne interne regler, dvs. vedtægten, at staten har beføjelser til at gribe ind i de driftsmæssige beslutninger. I en anden af gruppens virksomheder blev det konstateret, at den statslige partner havde stor indflydelse i virksomheden, og at dette var uforeneligt med markedshensyn. For det første havde den statslige partner indskudt hovedparten af kapitalen i denne virksomhed, uden at dette fremgik af partnerens ejerandel. Dernæst var virksomheden konstant tabsgivende, hvilket især var skadeligt for den statslige partner i betragtning af den investerede kapital. Endelig havde den statslige partner selv vedvarende tab, da den leverede råvarer såsom vand og elektricitet til virksomheden til priser under markedsprisen og uden passende betaling.
(27)
Hvad angår konklusionen om statslig indgriben i finansierings- og investeringsbeslutninger hos et andet medlem af den pågældende virksomhedsgruppe, blev det påstået, at Kommissionens faktiske konklusioner om et lån og betingelserne herfor var ukorrekte. Kommissionen er imidlertid i besiddelse af beviser, som blev indsamlet i forbindelse med kontrollen, som viser, at det lokale statslige organ pålagde virksomheden at tage et lån, som ikke havde relation til virksomhedens drift. Virksomheden argumenterer, at finansieringsbeslutningerne blev truffet som en tjeneste til det statslige organ og ikke som en forpligtelse, og at den pågældende transaktion ikke indebar særlige risici for virksomheden, da den ville have haft mulighed for at søge kompensation gennem undladelse af betaling for forsyningsgoder faktureret af det pågældende organ. De beviser, som Kommissionen har indsamlet, viser, at virksomhedens brugsret til jord indirekte bruges som sikkerhed i den pågældende finansielle transaktion, og at virksomheden derfor bærer en omfattende risiko. Brugsretten til jord blev erhvervet hos det samme statslige organ, som virksomheden påstår at have gjort en tjeneste. Påstanden om, at en kompensation ville have været mulig gennem undladelse af betaling for forsyningsgoder, er udtryk for en grundlæggende fejlfortolkning af de grundlæggende regnskabsstandarder (modregning) og modsiger virksomhedens yderligere påstand om, at indgriben i finansielle transaktioner som sådan ikke medfører indgriben i »virksomhedernes beslutninger om priser, omkostninger og inputs«, jf. artikel 2, stk. 7, litra c). Desuden påvirkes investeringsbeslutningerne tydeligvis af det statslige organ, da der er fastlagt virksomhedsspecifikke betingelser i virksomhedens aftale om brugsret til jord vedrørende de investeringer, der skal gennemføres, og da disse betingelser går ud over de lokale planlægningslove i modsætning til, hvad virksomheden hidtil har fastholdt. Påstanden om, at statslig indgriben i finansierings- og investeringsbeslutninger ikke kan sidestilles med indgriben, jf. artikel 2, stk. 7, litra c), afvises derfor.
(28)
Hvad angår den virksomhed i gruppen, der producerer en af de råvarer, der anvendes til fremstilling af natriumcyclamat, blev det påstået, at eventuelle mangler i forbindelse med virksomhedens beslutningstagning og finansielle situation ville have haft en meget begrænset indvirkning, idet råvarer produceret af denne virksomhed kun udgør ca. 10 % af omkostningerne til produktion af natriumcyclamat. Kommissionen var i stand til at beregne forskellen mellem den rentable salgspris og den faktiske salgspris for råvaren, og virksomheden foreslog derfor, at det ville være mere hensigtsmæssigt at justere omkostningerne til lavprisråvarer i stedet for at afslå markedsøkonomisk behandling. Målet med vurderingen med henblik på markedsøkonomisk behandling er imidlertid at konstatere, om udgifterne afspejler markedsværdien, og om virksomhedens beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene. Det skal bemærkes, at det af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), klart fremgår, at udgifterne til de vigtigste input i alt væsentligt skal afspejle markedsværdierne, hvis betingelserne for markedsøkonomisk behandling skal opfyldes, og der nævnes ingen mulighed for at justere de fordrejede omkostninger til de vigtigste råvarer. Denne påstand må derfor afvises.
(29)
Virksomheden påstod vedrørende de unormalt lave priser, der betales for vand og elektricitet og arbejdskraftomkostninger, at de ikke udgør væsentlige input, da de kun udgør ca. 14 % af de samlede omkostninger til produktion af råvaren, hvilket må afvises, da der - både enkeltvis og kumuleret - er tale om tilstrækkelige omkostningselementer til at kunne påvirke virksomhedens samlede omkostninger. Hvad angår arbejdskraftomkostningerne, skal det også bemærkes, at det ikke var muligt at kontrollere disse elementer fuldt ud, da virksomheden ikke kunne fremlægge kontrakter eller anden dokumentation. Det kunne derfor ikke fastslås, om disse omkostninger afspejler markedsværdierne.
(30)
Hvad angår det andet kriterium, blev det påstået, at Kommissionen så bort fra kriteriet om væsentlighed, som fastsætter, at udeladelser eller fejlagtige oplysninger vedrørende poster kun anses for væsentlige, hvis de kan have indflydelse på økonomiske beslutninger, som brugerne træffer på grundlag af årsregnskabet, og at sådanne uvæsentlige mangler ikke nødvendigvis skal indberettes af revisoren.
(31)
Der var, i modsætning til virksomhedens påstand, tale om alvorlige mangler i virksomhedernes regnskaber i forhold til de grundlæggende regnskabsprincipper (jf. følgende afsnit). Dernæst er målet med at kræve et klart sæt regnskaber med henblik på markedsøkonomisk behandling ikke, at en bruger skal kunne træffe økonomiske beslutninger, men at sikre, at regnskaberne giver et sandfærdigt og retfærdigt billede af indtægter, omkostninger mv. Målet med undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling er at fastslå, om regnskaberne føres og revideres i henhold til de internationale regnskabsstandarder.
(32)
Rainbow-gruppen anfægtede, at dens virksomheder overtrådte elementer af IAS-reglerne og den regnskabspraksis, der er nævnt i vurderingen med henblik på markedsøkonomisk behandling, f.eks. periodiseringsprincippet, princippet om korrekt gengivelse af transaktionerne samt modregning, princippet om fortsat drift, korrekt klassificering af regnskabsposter, indregning af tab, kun virksomhedsrelaterede transaktioner og -opførelser i regnskabet, korrekt klassificering og afskrivning af udgifter, overholdelse af IAS og/eller de kinesiske GAAP-regler om indregning af værdien og nedskrivning af aktiver. Ovennævnte overtrædelser af IAS-reglerne blev konstateret gennem oplysninger, som gruppen fremlagde i ansøgningen om markedsøkonomisk behandling, og samtlige aspekter blev undersøgt under kontrolbesøg i virksomhederne. Virksomhedernes påstande om disse aspekter, som blev fremsat efter fremlæggelsen af konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling, var ikke af en sådan art, at de kunne berettige en ændring i konklusionen om, at virksomhederne i disse aspekter ikke opfyldte det andet kriterium.
(33)
Hvad angår det tredje kriterium, påstod Rainbow-gruppen, at levering af infrastrukturinvesteringer uden vederlag til en virksomhed er en normal aktivitet, som også finder sted i markedsøkonomier med henblik på at tiltrække investeringer, og at indvirkningen af denne form for støtte var ubetydelig for virksomhedens økonomiske situation i NUP. Det forhold, at en virksomhed kan undlade at betale for infrastrukturudviklinger og samtidig have fordel af meget lave lejepriser for samme jord afspejler dog ikke en normal situation i en markedsøkonomi. Denne fordel havde derimod en direkte indvirkning på produktionsvirksomhedens finansielle situation og dens evne til at træffe beslutninger ud fra markedshensyn.
(34)
Kommissionen accepterede den klagende parts argumenter vedrørende GT Enterprises brugsret til jord, jf. betragtning 21. De argumenter, der blev fremsat i forbindelse med de øvrige virksomheders brugsret til jord, var dog ikke af en sådan art, at de kunne ændre konklusionerne, da virksomheden selv erkendte, at den i et tilfælde ikke havde betalt de aftalte beløb for sin brugsret til jord. Hvad angår et andet tilfælde af brugsret til jord, påstod Rainbow-gruppen, at priserne for jord i den region var steget markant, og at det derfor var normalt, at jordens værdi var væsentligt større nogle få år efter erhvervelsen. De beviser, som virksomheden fremlagde, vedrørte dog prisstigninger for boligejendomme i regionen og er derfor irrelevante. Rainbow påstod i sidste ende, at Kommissionens metode med at indhente positive beviser for, at en virksomhed har betalt en pris, der afspejler markedsværdien, påfører virksomheden en urimelig bevisbyrde. Det fremgår dog tydeligt af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), at en anmodning om markedsøkonomisk behandling skal »indeholde tilstrækkelige beviser for, at producenten driver virksomhed under markedsøkonomiske vilkår«. Påstanden blev derfor afvist.
(35)
Rainbow-gruppen anfægtede konklusionerne om aktiver overført til en virksomhed uden betaling eller til en pris, der afspejler markedsværdien, ud fra den betragtning at denne virksomhed indstillede sin produktion i NUP. Virksomheden indstillede ganske rigtigt sin produktion. Virksomheden solgte dog stadig allerede fremstillede varer på hjemmemarkedet. Der måtte derfor også foretages en analyse med henblik på markedsøkonomisk behandling for denne virksomhed for at fastslå, om der var overført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system, som kunne påvirke priserne.
(36)
Det konkluderes således, at GT Enterprise ikke opfyldte det første og andet kriterium for markedsøkonomisk behandling, Jintian Industrial (Nanjing) Ltd. opfyldte ikke det andet og tredje kriterium, Golden Time Chemical (Jiangsu) Ltd. opfyldte ikke det første, andet og tredje kriterium for markedsøkonomisk behandling, og Nanjing Jinzhang Industrial Ltd. opfyldte ikke det første, andet og tredje kriterium. Hvis en forretningsmæssigt forbunden virksomhed, der arbejder med fremstilling og salg af den pågældende vare, ikke opfylder kriterierne for markedsøkonomisk behandling, kan der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling til gruppen af forretningsmæssigt forbundne virksomheder. Ingen af de virksomheder, der blev analyseret individuelt med henblik på markedsøkonomiske behandling, opfyldte således de relevante kriterier, og det konkluderes derfor, at Rainbow-gruppen ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling. Efter høring af det rådgivende udvalg blev virksomhedsgruppen under disse omstændigheder ikke indrømmet markedsøkonomisk behandling.
2.2. Individuel behandling
(37)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der om nødvendigt en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder alle kriterierne for individuel behandling i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
-
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
-
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i klart mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
-
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
-
Statens indgriben er ikke af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(38)
De to eksporterende producenter i gruppen, som har eksporteret natriumcyclamat i NUP, anmodede om individuel behandling. Det var ikke nødvendigt at foretage en undersøgelse med henblik på individuel behandling for de andre virksomheder i Rainbow-gruppen, da de ikke eksporterer den pågældende vare. På grundlag af de foreliggende oplysninger, som er blevet kontrolleret under kontrolbesøgene, fandt man, at disse to eksporterende producenter opfyldte kravene i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og således kunne indrømmes individuel behandling.
2.3. Dumping
2.3.1. Referenceland
(39)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller en beregnet værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«).
(40)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at benytte Indonesien (referenceland i den oprindelige undersøgelse) som egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(41)
Kommissionen modtog ingen bemærkninger til valget af referenceland.
(42)
Kommissionen søgte at samarbejde med producenter i Indonesien. Der blev fremsendt breve og relevante spørgeskemaer til alle kendte virksomheder. Blandt de mange kontaktede virksomheder fremsendte kun én producent de oplysninger, der er nødvendige for at kunne fastsætte en normal værdi, og var indstillet på delvist at medvirke ved undersøgelsen. Da virksomheden ikke kunne acceptere et kontrolbesøg på stedet, undersøgte Kommissionen, om de fremlagte oplysninger var fuldstændige og stemte overens. Oplysningerne blev fundet tilstrækkelige og pålidelige med henblik på at fastsætte den normale værdi, og den indonesiske producent blev, hvor det var nødvendigt, anmodet om at uddybe oplysningerne, hvilket skete. Oplysningerne blev sammenholdt med oplysningerne i anmodningen om en fornyet undersøgelse.
(43)
Undersøgelsen viste, at Indonesien har et konkurrencepræget marked for samme vare.
(44)
Undersøgelsen viste desuden, at produktionsmængden hos den samarbejdsvillige indonesiske producent udgør væsentligt mere end 5 % af den kinesiske eksportmængde af den pågældende vare til Unionen, og dermed er produktionen repræsentativ rent mængdemæssigt. Hvad angår samme vares kvalitet, tekniske specifikationer og standarder i Indonesien, blev der ikke konstateret væsentlige forskelle i forhold til de kinesiske varer. Det indonesiske marked blev derfor anset for at være tilstrækkelig repræsentativt til fastsættelsen af den normale værdi.
(45)
Det skal bemærkes, at der iflg. Kommissionens oplysninger ikke findes produktionsanlæg andre steder i verden, bortset fra de kendte producenter i Spanien, Kina og Indonesien.
(46)
I lyset af ovenstående konkluderes det, at Indonesien vil være et egnet referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
2.3.2. Fastsættelse af den normale værdi
(47)
Den normale værdi blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsat på grundlag af oplysninger fra producenten i referencelandet, jf. nedenstående. Det skal bemærkes, at den indonesiske producent blev undersøgt i en tidligere undersøgelse vedrørende importen af natriumcyclamat fra Indonesien (6). De oplysninger, som virksomheden anførte i spørgeskemaet denne gang, blev fundet pålidelige og tilstrækkelige som grundlag for at fastsætte den normale værdi med henblik på denne undersøgelse. Både de gennemsnitlige salgspriser og gennemsnitlige produktionsomkostninger fulgte faktisk den samme tendens på linje med udviklingen i de gennemsnitlige råvareomkostninger. Denne tendens kunne desuden bekræftes af en lignende udvikling i de gennemsnitlige råvareomkostninger på EU-markedet.
(48)
Den indonesiske producents hjemmemarkedssalg af samme vare blev, for så vidt angår mængden, fundet repræsentativt i forhold til den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen af den pågældende virksomhedsgruppe i Kina.
(49)
Kommissionen identificerede efterfølgende de varetyper, der solgtes på hjemmemarkedet af producenten i referencelandet, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Unionen. Det blev konstateret, at den indonesiske producents standardvaretype var direkte sammenlignelig.
(50)
For standardvaretypen, som producenten i referencelandet solgte på sit hjemmemarked, og som fandtes at være direkte sammenlignelig med den varetype, der solgtes med henblik på eksport til Unionen, blev det undersøgt, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af natriumcyclamat blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, hvis det samlede salg på hjemmemarkedet af den pågældende type i UP udgjorde mindst 5 % af den samlede solgte mængde af den sammenlignelige type, der eksporteredes til Unionen af den pågældende virksomhedsgruppe.
(51)
Det blev også undersøgt, hvorvidt hjemmemarkedssalget kunne anses for at have fundet sted i normal handel, ved at fastsætte andelen af rentabelt salg for standardvaretypen til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden. Da mængden af rentabelt salg af samme vare for hver varetype udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende type svarede til eller lå over produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på det samlede hjemmemarkedssalg af den varetype i undersøgelsesperioden, uanset om dette salg var rentabelt.
(52)
Ved fastsættelsen af den normale værdi for den varetype, der ikke blev solgt på hjemmemarkedet af producenten i referencelandet, blev den vejede gennemsnitssalgspris for det samlede salg af standardvaretypen anvendt efter en justering for forskelle mellem de to varetyper.
2.3.3. Eksportpris
(53)
Alle eksporterende producenter i den pågældende virksomhedsgruppe foretog eksportsalg til Unionen gennem deres forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomhed, som er beliggende uden for Unionen. Eksportprisen blev fastsat på grundlag af priserne på den pågældende vare, når den blev solgt af den forretningsmæssigt forbundne handelsvirksomhed til Unionen, dvs. til en uafhængig kunde, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8, på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
2.3.4. Sammenligning
(54)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, justeret for forskelle, som påvirkede prisen og prissammenligneligheden. Følgelig blev der justeret for forskelle i transport-, forsikrings-, håndterings- og lasteomkostninger samt dermed forbundne omkostninger og kreditomkostninger, hvor dette var berettiget og kunne dokumenteres.
2.3.5. Dumpingmargen
(55)
Dumpingmargenen blev fastlagt på grundlag af en sammenligning af den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportpriserne for alle eksporterende producenter, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11.
(56)
Denne sammenligning viste en dumpingmargen på 14,2 %, udtrykt i procent af prisen cif ved Unionens grænse, ufortoldet.
2.4. De ændrede omstændigheders varige karakter
(57)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 3, blev det undersøgt, om de omstændigheder, der blev lagt til grund for den gældende dumpingmargen, havde ændret sig, og om denne ændring var af varig karakter.
(58)
De nuværende konklusioner er baseret på afslaget på anmodningen om markedsøkonomisk behandling til den pågældende virksomhedsgruppe i den nuværende undersøgelse, hvorimod GT Enterprise - det medlem af gruppen af forretningsmæssigt forbundne virksomheder, som blev undersøgt i den oprindelse undersøgelse - blev indrømmet markedsøkonomisk behandling. De omstændigheder, der førte til den ændrede konklusion, skyldtes for det første, at Kommissionen i den nuværende undersøgelse undersøgte fire virksomheder i gruppen i modsætning til kun GT Enterprise i den oprindelige undersøgelse. Gruppen blev for nylig udvidet og omorganiseret med omfattende investeringer, og intet tyder på, at denne situation vil ændres i den nærmeste fremtid. For det andet blev det vedrørende GT Enterprise konstateret, at virksomhedens praksis med ikke at føre et klart sæt regnskaber, som revideres i henhold til internationale regnskabsstandarder, er en etableret praksis, og intet tyder på, at dette vil ændres i fremtiden. Virksomhedens vedtægter, der tillader statslig indgriben, har desuden været gældende i længere tid, og intet tyder på, at de vil blive ændret fremover. Under disse omstændigheder konkluderes det, at gruppens status uden markedsøkonomisk behandling er af varig karakter.
(59)
Hvad angår eksportprisen, viste undersøgelsen desuden en vis stabilitet i den pågældende virksomhedsgruppes prispolitik over en længere periode, idet prisen på den pågældende vare ved eksport til Unionen og andre tredjelande ikke varierede væsentligt og fulgte den samme tendens mellem 2007 og NUP. Dette underbygger konklusionen om, at den nyberegnede dumpingmargen sandsynligvis er af varig karakter.
(60)
Det blev således konkluderet, at det af undersøgelsen fremgik, at den pågældende virksomhedsgruppes struktur og adfærd, herunder de omstændigheder, der førte til indledningen af den nuværende undersøgelse, sandsynligvis ikke ville ændre sig i den nærmeste fremtid på en måde, der kunne påvirke resultaterne af denne undersøgelse. Det konkluderes derfor, at de ændrede omstændigheder er af varig karakter, og at bibeholdelse af foranstaltningen på det nuværende niveau ikke længere er tilstrækkeligt til at modvirke dumping.
3. ÆNDRING AF ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGERNE
(61)
Ud fra konklusionerne om øget dumping og den varige karakter af de ændrede omstændigheder konkluderes det, at de gældende foranstaltninger ikke længere er tilstrækkelige til at modvirke den skadevoldende dumping. De foranstaltninger, der indførtes ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 492/2010 vedrørende importen af natriumcyclamat med oprindelse i Kina bør derfor ændres, for så vidt angår GT Enterprise, og der bør indføres den samme told for den anden eksporterende producent i gruppen gennem en ændring af nævnte forordning i overensstemmelse hermed.
(62)
Der kan ikke fastsættes en individuel skadesmargen i den nuværende undersøgelse, idet den er begrænset til en undersøgelse af dumpingaspektet, for så vidt angår GT Enterprise og dennes forretningsmæssigt forbundne virksomheder i gruppen. Den dumpingmargen, der blev fastsat i forbindelse med den nuværende undersøgelse, blev derfor sammenlignet med den skadesmargen, der blev fastsat i forbindelse med den oprindelige undersøgelse. Eftersom sidstnævnte var højere end den dumpingmargen, der blev konstateret i den nuværende undersøgelse, bør der indføres en endelig antidumpingtold for den pågældende virksomhedsgruppe på niveauet for den dumpingmargen, som blev konstateret i den nuværende undersøgelse.
(63)
For så vidt angår foranstaltningens form, blev det fastslået, at den ændrede antidumpingtold burde antage samme form som den told, der indførtes ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 492/2010. For at sikre foranstaltningernes effektivitet og forhindre enhver form for prismanipulation blev det fundet hensigtsmæssigt at indføre tolden i form af et bestemt beløb pr. kilo. Som følge heraf bør den antidumpingtold, der indføres på importen af den pågældende vare, som fremstilles og sælges til eksport til Unionen af den pågældende virksomhedsgruppe, og beregnes på grundlag af dumpingmargenen som fastslået i den nuværende undersøgelse i form af et bestemt beløb pr. kilo, være 0,23 EUR/kg.
4. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(64)
Den pågældende virksomhedsgruppe såvel som de andre berørte parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at foreslå en ændring af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(65)
Rainbow-gruppen fremsatte bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger. Disse bemærkninger vedrørte især tilbagetrækningen af klagen i den igangværende undersøgelse vedrørende importen af natriumcyclamat med oprindelse i Folkerepublikken Kina, som er begrænset til to kinesiske eksporterende producenter, Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited og Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (»Fang Da-gruppen«) (»den parallelle procedure«) (7). Rainbow påstod desuden, at tilbagetrækningen af klagen i den parallelle procedure - som en logisk og lovbestemt følge - også skulle føre til en ophævelse af antidumpingforanstaltningerne over for de andre producenter i Kina eller i det mindste en afslutning af den nuværende undersøgelse, for så vidt angår Rainbow-gruppen.
(66)
Rainbow-gruppen anmodede om en ophævelse af de antidumpingforanstaltninger, der blev indført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 492/2010, ud fra den påstand, at da det ikke blev konkluderet, at importen fra Fang Da ikke blev dumpet, og/eller importen fra Fang Da ikke forvoldte skade, bør princippet om ikke-forskelsbehandling i grundforordningens artikel 9, stk. 5, anvendes, da det giver mulighed for en ophævelse af de indførte antidumpingforanstaltninger. Som dokumentation for påstandene henviste Rainbow-gruppen til tidligere rådsforordninger, hvor parallelle midtvejsundersøgelser af importen fra flere lande blev afsluttet uden indførelse af foranstaltninger, da der ikke blev indført foranstaltninger i forbindelse med antidumpingundersøgelserne vedrørende importen af de samme varer fra andre lande (elektrolytkondensatorer (LAEC) (8), fladvalsede produkter af jern eller ulegeret stål) (9). Det skal dog bemærkes, at disse sager vedrører undersøgelser, der involverer flere lande, og princippet om ikke-forskelsbehandling blev anvendt over for importen fra forskellige lande. Dernæst bortfaldt foranstaltningerne i disse sager for visse landes vedkommende, fordi der ikke indførtes foranstaltninger over for andre lande, idet Rådet ikke vedtog forslaget inden for de lovbestemte frister (elektrolytkondensatorer (LAEC), fladvalsede produkter af jern eller ulegeret stål). Selv om det ganske rigtigt blev fundet nødvendigt at afslutte antidumpingprocedurerne i de parallelle undersøgelser i de nævnte tilfælde for at overholde princippet om ikke-forskelsbehandling, har disse ikke nogen relevans for den nuværende undersøgelse. Henvisningen til metoden i mononatriumglutamat-proceduren (10) vedrører et tilfælde, hvor klageren ganske rigtigt trak sin klage vedrørende importen fra Brasilien tilbage, selv om det blev konstateret, at importen blev dumpet. I den sag blev det overvejet ikke at acceptere tilbagetrækningen af klagen, da det blev konkluderet, at indførelsen af foranstaltninger over for de andre lande uden foranstaltninger over for Brasilien ville være diskriminerende.
(67)
Disse to situationer er desuden vidt forskellige. I den parallelle procedure blev klagen trukket tilbage, og det blev konkluderet, at afslutningen ikke var i strid med Unionens interesser. I den nuværende undersøgelse blev klagen opretholdt, og det blev konkluderet, at der var øget dumping fra Rainbow-gruppen. En højere told for den gruppe er således ikke udtryk for forskelsbehandling.
(68)
Rainbow-gruppen påstod desuden, at tilbagetrækningen af klagen burde medføre en afslutning af den nuværende undersøgelse, for så vidt angår Rainbow-gruppen, idet de to procedurer blev indledt på grundlag af det samme procesdokument og behandlede den samme undersøgelsesperiode, og den klagende part i klagen behandlede Fang Da-gruppen og Rainbow-gruppen samlet af praktiske hensyn.
(69)
Dernæst påstod Rainbow, at selv om undersøgelsen af Fang Da-gruppen er indledt i henhold til grundforordningens artikel 5, er undersøgelsen vedrørende importen fra Fang Da-gruppen og interimsundersøgelsen vedrørende importen fra Rainbow-gruppen retligt og i enhver praktisk henseende den samme undersøgelse. Endelig påstod gruppen, at da der var foretaget en sondring mellem procedurer og undersøgelser, skulle grundforordningens artikel 9, stk. 3, forstås således, at Selv om Fang Da-gruppen var pålagt en nultold i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, var den fortsat omfattet af proceduren. Tilbagetrækningen af klagen vedrørende importen fra Fang Da-gruppen skulle efter Rainbow-gruppens opfattelse altså også føre til en afslutning af den nuværende undersøgelse.
(70)
Det skal hertil bemærkes, at det dokument, som klageren fremlagde, både udgjorde klagen i antidumpingundersøgelsen på grundlag af grundforordningens artikel 5 og anmodningen om denne interimsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3. Det indeholdt desuden tilstrækkelige umiddelbare beviser til at berettige indledningen af begge procedurer individuelt. Kommissionen har således indledt en undersøgelse i henhold til artikel 5 og en interimsundersøgelse i to separate indledningsmeddelelser. Den antidumpingundersøgelse, der er baseret på grundforordningens artikel 5, og den interimsundersøgelse, der er baseret på grundforordningens artikel 11, stk. 3, er således to forskellige procedurer.
(71)
Rainbow-gruppen fremlagde en række yderligere argumenter vedrørende de mulige årsager til tilbagetrækningen af klagen. Da disse argumenter er hypotetiske og irrelevante, kan de ikke behandles og afvises derfor.
(72)
Endelig påstod Rainbow-gruppen, at Kommissionen tydeligvis ikke overholdt gruppens ret til at få 10 dage til at fremsætte bemærkninger til den endelige fremlæggelse, da gruppen modtog en ikke-fortrolig udgave af brevet om tilbagetrækning, 7 dage inden fristen for indsendelse af bemærkninger udløb.
(73)
Som det fremgår af betragtning 70, er den artikel 5-undersøgelse, inden for rammerne af hvilken Rainbow-gruppen modtog et brev til orientering om tilbagetrækningen af klagen, en særskilt procedure og indgår ikke i den nuværende undersøgelse. Rainbow-gruppen deltog som interesseret part i artikel 5-undersøgelsen og fik alene derfor meddelelse om tilbagetrækningen af klagen. Meddelelsen indgik ikke i den endelige fremlæggelse af oplysninger som led i den nuværende undersøgelse. Rainbow-gruppen fik 30 dage til at fremsætte bemærkninger til den endelige fremlæggelse som led i den aktuelle procedure. Virksomhedsgruppens ret til at få en tilstrækkelig frist til at fremsætte bemærkninger blev således overholdt.
(74)
Kort sagt var de modtagne bemærkninger ikke af en sådan art, at de kunne ændre ovenstående konklusion -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Tabellen i artikel 1, stk. 2, i Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 492/2010 ændres ved at erstatte nedenstående oplysninger:
Land
Virksomhed
Toldsats (EUR pr. kg)
Taric-tillægskode
»Folke-republikken Kina
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Folkerepublikken Kina
0,11
A473«
med følgende:
Land
Virksomhed
Toldsats (EUR pr. kg)
Taric-tillægskode
»Folke-republikken Kina
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Folkerepublikken Kina; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd., No. 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Folkerepublikken Kina
0,23
A473«.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 7. maj 2012.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 398/2012
ze dne 7. května 2012,
kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 492/2010 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího mimo jiné z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“) (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 435/2004 (2) Rada v návaznosti na antidumpingové šetření uložila konečné antidumpingové clo na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) a Indonésie (dále jen „původní šetření“). Na základě přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 492/2010 (3) konečné antidumpingové clo na dalších pět let. Opatření byla nastavena na úroveň odpovídající úrovni dumpingu a mají podobu zvláštního antidumpingového cla. Sazba cla pro ČLR se pohybuje mezi 0 a 0,11 EUR za kilogram pro jmenovitě uvedené čínské výrobce a zbytková sazba cla uloženého na dovoz od ostatních výrobců činí 0,26 EUR za kilogram (dále jen „stávající cla“).
1.2 Žádost o přezkum
(2)
Žádost o částečný prozatímní přezkum (dále jen „tento přezkum“) podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení podala společnost Productos Aditivos S. A., jediný výrobce cyklamátu sodného v Unii a žadatel v původním šetření (dále jen „žadatel“). Žádost se týkala pouze dumpingu a společnosti Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co., Ltd. (dále jen „GT Enterprise“ nebo „dotčená společnost“), která je členem skupiny Rainbow Rich (dále jen „dotčená skupina společností“ nebo „skupina Rainbow“) a zároveň je jedním z čínských výrobců jmenovitě uvedených v původním šetření. Antidumpingové clo uplatňované na dovoz výrobků vyráběných GT Enterprise je 0,11 EUR za kilogram a clo uplatňované na dovoz od ostatních výrobních společností z dotčené skupiny společností je 0,26 EUR za kilogram (tj. sazba zbytkového cla).
(3)
Žadatel poskytl důkazy prima facie, že stávající opatření již nejsou dostatečná k vyrovnání účinku dumpingu, který působí újmu.
1.3 Zahájení částečného prozatímního přezkumu
(4)
Po konzultaci s poradním výborem Komise dospěla k závěru, že žádost obsahuje dostatečné důkazy prima facie odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (4) dne 17. února 2011 zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na zkoumání dumpingu ve vztahu ke GT Enterprise.
1.4 Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(5)
Výrobkem, který je předmětem přezkumného šetření, je cyklamát sodný pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN ex 2929 90 00.
(6)
Stejně jako v předcházejících šetřeních se i v tomto šetření ukázalo, že dotčený výrobek vyráběný v ČLR a prodávaný do Unie je totožný, pokud jde o fyzikální a chemické vlastnosti a způsoby použití, s výrobkem vyráběným a prodávaným na domácím trhu v Indonésii, která v tomto přezkumu sloužila jako srovnatelná země. Byl proto učiněn závěr, že výrobky prodávané na domácím trhu v Indonésii a výrobky prodávané dotčenou skupinou společností na trhu Unie jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
1.5 Dotčené strany
(7)
Komise o zahájení tohoto přezkumu oficiálně informovala žadatele, dotčenou společnost a zástupce dotčené země. Vzhledem k tomu, že se o Indonésii uvažovalo jako o možné srovnatelné zemi, informovala o zahájení řízení také výrobce v Indonésii.
(8)
Zúčastněné strany dostaly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(9)
S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zaslala Komise dotazník dotčené společnosti a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpovědi od pěti společností ze skupiny Rainbow. (Jelikož se skupina Rainbow v současnosti skládá ze dvou výrobních společností (jednou z nich je GT Enterprise), jednoho dodavatele surovin, jedné společnosti, jejíž činnost dříve souvisela s dotčeným výrobkem, která je v současnosti nečinná, a z obchodníka v Hongkongu, zahrnoval přezkum činnosti celé skupiny.) Komise zaslala dotazníky rovněž výrobcům v Indonésii. Jeden indonéský výrobce byl ochoten v tomto přezkumu poskytnout informace a částečně vyplnil dotazník.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro analýzu zacházení jako v tržním hospodářství a individuálního zacházení a pro stanovení dumpingu. Komise provedla inspekce na místě v prostorách následujících členů dotčené skupiny společností:
-
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Šen-čen, ČLR, (GT Enterprise),
-
Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd., Nanking, ČLR,
-
Golden Time Chemical (Jiangsu) Co. Ltd., Ťiang-su, ČLR,
-
Jintian Industrial (Nanjing) Co. Ltd., Nanking, ČLR,
-
Rainbow Rich Ltd., Hongkong.
1.6 Období přezkumného šetření
(11)
Šetření dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2010 do 31. prosince 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).
2. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
2.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(12)
V antidumpingovém šetření týkajícím se dovozu pocházejícího z ČLR se běžná hodnota určuje v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Stručně a pouze pro objasnění jsou níže v souhrnné formě uvedena kritéria obsažená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, jejichž splnění musí žadatelské společnosti prokázat:
-
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu a náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě,
-
účetnictví prochází nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a je používáno ve všech oblastech,
-
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství,
-
právní předpisy o úpadku a o vlastnictví zajišťují právní jistotu a stabilitu,
-
měnové převody se provádějí podle tržních směnných kurzů.
(13)
Dotčená skupina společností požádala o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a předložila formuláře žádosti za čtyři výrobce v Čínské lidové republice. Komise si vyžádala a v prostorách společností ověřila všechny údaje uvedené v žádostech společností a považované za nezbytné.
(14)
Tento přezkum ukázal, že se situace dotčené společnosti od původního šetření změnila. Bylo zjištěno, že GT Enterprise již nesplňuje všechna kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho v porovnání s původním šetřením došlo k rozšíření a restrukturalizaci skupiny Rainbow. Ani ostatní společnosti z dané skupiny, které předložily formuláře žádosti, nebyly schopny prokázat, že splňují všechna kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství.
(15)
Pokud jde o první kritérium týkající se obchodních rozhodnutí a zasahování státu, bylo zjištěno, že v jedné společnosti z dané skupiny má místní vláda pravomoc zasahovat do přijímání a propouštění zaměstnanců. Kromě toho je místní vláda významným akcionářem společnosti vyrábějící suroviny. Náznaky zásadních zásahů státu byly zjištěny při dodávkách surovin společnosti (elektřina a voda) a při dodávkách, které společnost činila svým společnostem ve spojení, u nákladů na pracovní síly a při chodu a rozhodování této společnosti. Stát jako akcionář například zajišťoval externí pracovníky pro společnost vyrábějící suroviny za podmínek, které společnost nebyla schopna upřesnit. Společnost navíc nepřetržitě vykazuje ztrátu, protože svým společnostem ve spojení prodává suroviny za neobvykle nízké ceny a bez jakékoli další kompenzace, např. formou rozdělení zisku. Prostřednictvím řady takových ztrát státem řízený výrobce surovin ovlivňoval rozhodnutí společností ve spojení týkající se nákupu surovin pro výrobu cyklamátu sodného. Navíc bylo možné zjistit zasahování a ovlivňování ze strany místní vládní agentury při finančních a investičních rozhodnutích jiné společnosti v rámci skupiny.
(16)
Pokud jde o druhé kritérium týkající se účetnictví, šetření ukázalo, že účetní záznamy všech členů dotčené skupiny společností nebyly v souladu s mezinárodními účetními standardy, protože bylo zjištěno mnoho zásadních účetních nedostatků a chyb, o kterých auditoři nepodali zprávy.
(17)
Pokud jde o třetí kritérium, bylo zjištěno, že zkreslení bylo způsobeno bývalým systémem netržního hospodářství, neboť jedné společnosti ze skupiny byly zdarma poskytnuty investice do infrastruktury. Stejná společnost těžila z příznivých podmínek pronájmu pozemku, který využívá. Ostatní společnosti ve skupině nebyly schopny prokázat, že svá práva na užívání pozemků získaly za úplatu a/nebo že by úplata odpovídala tržní hodnotě. Jedna společnost navíc nebyla schopna prokázat, že určitá aktiva, která na ni byla převedena, byla získána za finanční úplatu nebo za ceny odpovídající tržní hodnotě.
(18)
V případě čtvrtého a pátého kritéria bylo zjištěno, že společnosti splnily tato kritéria, protože se na ně vztahovaly právní předpisy o úpadku a o vlastnictví, které zaručovaly stabilitu a právní jistotu. Převody měn se prováděly s použitím oficiálního směnného kurzu stanoveného Bank of China anebo se od něj odvíjely.
(19)
Dotčená skupina společností a žadatel dostali příležitost se k výše uvedeným zjištěním vyjádřit. Žadatel neměl žádné připomínky, ale dotčená skupina společností vznesla námitky z několika důvodů. Některé tyto připomínky byly zopakovány po poskytnutí konečných informací o skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo navrženo uložit konečná opatření. Nejdůležitější obdržené připomínky jsou popsány níže v odůvodnění.
(20)
Skupina Rainbow především uvedla, že Komise nezákonně uložila povinnost opět žádat o zacházení jako v tržním hospodářství, neboť skupině bylo uvedené zacházení přiznáno v původním šetření a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, a že tudíž byla porušena zákonná povinnost použít při přezkumu stejnou metodiku jako v původním šetření. Argumentovala, že Komise neprokázala, že změna v situaci této společnosti je rázu, který opravňuje k použití jiné metodiky než v původním šetření. Podle žadatele existovala řada problémů, které Komise zjistila, již během původního šetření, a proto se nová zjištění Komise netýkají nových okolností, ale představují jen odlišný výklad týchž okolností.
(21)
Je třeba poznamenat, že v rozporu s tvrzením žadatele byla jak při původním šetření, tak v tomto přezkumu použita stejná metodika a že při přezkumu byla řádně zohledněna skutečnost, že od původního šetření se některé okolnosti změnily. I kdyby tvrzení žadatele v případě určitých skutečností, které opravdu zůstaly stejné během původního i stávajícího šetření, konkrétně pokud jde o dohodu o právu na užívání pozemku GT Enterprise, bylo správné, je třeba upozornit na následující. V tomto přezkumu byly dodatečně zjištěny další skutečnosti, které GT Enterprise neuvedla při původním šetření, i když v té době už existovaly, jako oprávnění místní vlády schvalovat přijímání a propouštění zaměstnanců. Pokud jde o druhé kritérium, okolnosti, ve kterých působí tato společnost, se oproti původnímu šetření rovněž změnily. Je to dáno tím, že ve stávajícím šetření bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření neměla GT Enterprise přehledný soubor účetních záznamů, které by byly nezávisle prověřeny auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a které by byly používány pro všechny účely.
(22)
Žadatel později vysvětlil, že má za to, že informace, na základě kterých je místní vláda oprávněna schvalovat přijímání a propouštění zaměstnanců, sdělil poskytnutím stejných stanov v původním šetření i v tomto přezkumu. Překlady tohoto dokumentu, které žadatel předložil jak v rámci původního, tak stávajícího šetření, však nebyly úplné, neboť neuváděly pravomoci svěřené na základě stanov místní vládě.
(23)
Skupina Rainbow dále tvrdila, že status tržního hospodářství byl zaveden pro země, kde dochází ke transformaci hospodářství, tj. země přecházející z původního netržního hospodářství na hospodářství tržní. Bylo by proto nelogické požadovat, aby společnost, které již uvedené zacházení bylo dříve přiznáno, v rámci prozatímního přezkumu opět předložila dostatečné důkazy, že podmínky pro toto zacházení nadále splňuje. V této souvislosti je třeba poznamenat, že základní nařízení neobsahuje žádné ustanovení, které by takový výklad umožňovalo a které by v přezkumu zahájeném podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení bránilo použít čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.
(24)
Skupina Rainbow se též dovolávala procedurálního požadavku uvedeného v čl. 2 odst. 7 písm. c), podle kterého má být rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství přijato do tří měsíců od zahájení šetření. Sama skupina Rainbow uznává, že nedodržení této lhůty není samo o sobě dostatečným důvodem pro zpochybnění výsledků šetření, ale zdůrazňuje, že útvary Komise měly k dispozici všechny informace potřebné k výpočtu dumpingového rozpětí již v době, kdy byla zveřejněna zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Ve své argumentaci však skupina Rainbow opomíjí skutečnost, že i když si Komise z důvodu administrativní efektivity opravdu vyžádala a ověřila ve stejný okamžik všechny potřebné informace od dotčené skupiny společností, neměla k dispozici informace o srovnatelné zemi, které by umožnily stanovit dumpingové rozpětí v případě zamítnutí zacházení jako v tržním hospodářství. Ve skutečnosti měla Komise informace o běžné hodnotě ve srovnatelné zemi k dispozici až poté, co byla skupině Rainbow sdělena zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství. Časový rozvrh tedy nemohl mít na obsah rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství žádný vliv. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se toto tvrzení zamítá jako neodůvodněné.
(25)
Pokud jde o první kritérium, byla vznesena všeobecná připomínka, že teoretická možnost zasahování státu nebo státní kontroly sama o sobě neznamená, že dochází k zásadnímu zásahu státu ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. c). Skupina Rainbow opakovaně cituje rozhodnutí Soudu prvního stupně (5) s cílem prokázat, že státní kontrola neznamená zásadní zásah státu, protože to by „vedlo k vyloučení toho, aby společnosti kontrolované státem mohly využít STH, a to nezávisle na konkrétních skutkových, právních a hospodářských podmínkách, ve kterých působí“. Skupina Rainbow rovněž tvrdí, že vyžadovat od žadatelů o zacházení jako v tržním hospodářství, aby prokázali, že stát nemá žádnou možnost zasahovat do obchodních rozhodnutí, představuje nepřiměřené důkazní břemeno. Dále tvrdí, že za účelem prokázání, že první kritérium nebylo splněno, by zásah státu musel vést k tomu, že by rozhodování společnosti nebylo slučitelné s tržními faktory.
(26)
V rozporu s uvedenými tvrzeními skupiny Rainbow bylo ve stávajícím šetření zjištěno konkrétní a zásadní zasahování státu do chodu několika společností v dotčené skupině. V případě společnosti z této skupiny, ve které bylo přijímání a propouštění zaměstnanců podmíněno souhlasem místní vlády, jde o vlastní pravidla vnitřního chodu společnosti, tj. její stanovy, ve kterých je jasně stanoveno oprávnění státu zasahovat do jejích provozních rozhodnutí. V případě další společnosti z této skupiny bylo zjištěno, že stát měl na společnost vliv způsobem, který nebyl slučitelný s tržními faktory. Za prvé, většina kapitálu této společnosti pocházela od státu, aniž by se tato skutečnost odrazila v jeho vlastnickém podílu na společnosti. Za druhé, provoz společnosti byl vždy ztrátový, což bylo většinou na újmu státu vzhledem ke kapitálu, který investoval. Za třetí, samotný stát byl neustále ve ztrátě, protože poskytoval společnosti ze skupiny vstupy jako např. vodu a elektřinu za nižší ceny, než je jejich tržní hodnota, a bez řádného potvrzení platby.
(27)
Pokud jde o závěr o zasahovaní státu do finančních a investičních rozhodnutí dalšího člena dotčené skupiny společností, bylo předloženo tvrzení, že věcná zjištění Komise o úvěru a jeho podmínkách nebyla správná. Důkazy, které však Komise shromáždila během ověřování, svědčí o tom, že společnost dostala od místní vládní agentury pokyn vzít si úvěr, který se nevztahoval na její hospodářskou činnost. Společnost to vysvětluje tak, že rozhodnutí o financování byla přijata jakožto laskavost této vládní agentuře a ne jakožto závazek, a danou transakcí společnost nepodstupovala žádné další riziko, protože by případně měla možnost požadovat kompenzaci tím, že by neplatila faktury za veřejné služby, které jí uvedená agentura vystavila. Důkazy shromážděné Komisí prokazují, že právo na využívání pozemků společnosti je v příslušné finanční transakci nepřímo používáno jako záruka; společnost tudíž podstupuje zásadní riziko. Právo na využívání pozemků bylo získáno přes stejnou vládní agenturu, o které společnost tvrdí, že jí pouze dělá laskavost. Tvrzení, že existuje možnost kompenzace tím, že by společnost neplatila za veřejné služby, svědčí o základním nepochopení základních účetních standardů (kompenzace) a odporuje dalšímu tvrzení společnosti, že vliv na finanční operace jako takový neznamená, že nebude ovlivněn požadavek čl. 2 odst. 7 písm. c), tedy že „společnosti rozhodují o ceně, nákladech a vstupech“. Navíc investiční rozhodnutí jsou jasně a významně ovlivněna vládní agenturou, jelikož v dohodě o právu na užívání pozemků společnosti jsou stanoveny zvláštní požadavky na společnost týkající se investic, které mají být provedeny, a tyto požadavky překračují místní právní předpisy v oblasti územního plánování, což je v rozporu s tím, co společnost tvrdí. Proto se tvrzení, že zasahování státu do financování a investičních rozhodnutí nepředstavuje vliv podle čl. 2 odst. 7 písm. c), zamítá.
(28)
Pokud jde o společnost ze skupiny, která vyrábí jednu ze surovin užívaných při výrobě cyklamátu sodného, bylo tvrzeno, že jakékoli nedostatky, pokud jde o rozhodování a finanční situaci společnosti, by měly velmi omezený dopad, jelikož surovina vyráběná touto společností představuje pouze přibližně 10 % výrobních nákladů cyklamátu sodného. Vzhledem k tomu, že Komise byla schopna spočítat rozdíl mezi ziskovou prodejní cenou a skutečnou prodejní cenou suroviny, zastává společnost názor, že by bylo vhodnější upravit ceny levné suroviny spíše než zamítnout žádost o zacházení jako v tržním hospodářství. Cílem posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství je však zjistit, zda výrobní náklady odpovídají tržním cenám a obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky. Je třeba poznamenat, že čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení výslovně stanoví, že aby byly splněny podmínky pro zacházení jako v tržním hospodářství, musí náklady na nejdůležitější vstupy v zásadě odpovídat tržní hodnotě, a není v něm zmíněna možnost úpravy cen těchto nejdůležitějších vstupů. Proto je nutné uvedené tvrzení zamítnout.
(29)
Pokud jde o neobvykle nízké ceny placené za vodu a elektřinu a pracovní náklady, tvrzení společnosti, že se nejedná o důležité vstupy, protože představují pouze zhruba 14 % celkových výrobních nákladů suroviny, muselo být zamítnuto vzhledem k tomu, že tato nákladová položka je jak individuálně, tak kumulativně považována za dostatečně významnou, aby ovlivnila celkové náklady společnosti. V případě pracovních nákladů je rovněž třeba poznamenat, že nebylo možné plně ověřit tyto položky vzhledem k tomu, že společnost nebyla schopna poskytnout smlouvy nebo jinou dokumentaci. Proto nebylo možné zjistit, zda tyto náklady odrážejí tržní hodnoty.
(30)
Pokud jde o druhé kritérium, byla vznesena námitka, že Komise nebere v úvahu zásadu významnosti, podle které jsou opomenutí nebo chybná uvedení položek významná, pouze pokud by mohla ovlivnit ekonomická rozhodnutí, která uživatelé na základě účetních závěrek činí, a že tyto nevýznamné nedostatky není povinen oznamovat ani auditor.
(31)
V rozporu s tím, co skupina tvrdí, došlo v účetnictví společností k vážným nedostatkům týkajícím se základních účetních zásad (podrobnosti jsou uvedeny v dalším bodu). Za druhé, důvodem, proč jsou pro účely posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství vyžadovány jasné účetní závěrky, nejsou ekonomická rozhodnutí uživatele, nýbrž snaha zajistit, aby účetní závěrky poskytovaly věrný a poctivý obraz o příjmech, nákladech atd. Cílem šetření týkajícího se zacházení jako v tržním hospodářství je zjistit, zda jsou účty vedeny a kontrolovány v souladu s mezinárodními účetními standardy.
(32)
Skupina Rainbow napadla tvrzení, že její společnosti porušují prvky pravidel mezinárodních účetních standardů a účetní metody zmíněné v posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, jako jsou akruální princip, zásada přesného zachycení transakcí a vzájemné započítávání, předpoklad trvání podniku, správné zařazení rozvahových položek, uznání ztrát, pouze transakce související s podnikáním a záznamy v rámci účtů, správné zařazení a odpisy výdajů, respektování mezinárodních účetních standardů a/nebo čínských všeobecně přijímaných účetních zásad o uznávání hodnoty a odpisů aktiv. Výše uvedená porušení mezinárodních účetních standardů byla zjištěna díky informacím poskytnutým skupinou v její žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a všechny otázky byly předmětem inspekce v prostorách společností. Argumenty, které společnosti v souvislosti s těmito otázkami předložily po zveřejnění zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství, nebyly takové povahy, aby díky nim mohl být změněn závěr, že pokud jde o tyto otázky, společnosti druhé kritérium nesplnily.
(33)
Pokud jde o třetí kritérium, skupina Rainbow tvrdí, že bezplatné poskytování investic do infrastruktury jedné společnosti je běžný postup, ke kterému dochází i v tržním hospodářství za účelem přilákání investic, a že vliv tohoto subvencování na finanční situaci společnosti byl během období přezkumného šetření zanedbatelný. Skutečnost, že se společnost mohla vyhnout platbám za rozvoj infrastruktury a zároveň mít prospěch z velmi nízkých nájemních cen týchž pozemků, však v tržním hospodářství není běžnou situací. Naopak tato výhoda měla přímý dopad na finanční situaci výrobní společnosti a její schopnost přijímat rozhodnutí, která reagují na tržní podmínky.
(34)
Komise přijala argumenty žadatele týkající se práva k využívání pozemků GT Enterprise, jak je vysvětleno ve 21. bodě odůvodnění. Předložené argumenty týkající se práva na využívání pozemků jinými společnostmi však nebyly takové povahy, aby vyvrátily zjištění, jelikož společnost sama uznává, že v jednom případě neuhradila dohodnutou částku za své právo na využívání pozemků. V případě práva na využívání jiných pozemků skupina tvrdí, že ceny pozemků v tomto regionu prudce stoupaly, a proto je běžné, že byl pozemek několik let po pořízení oceněn výrazně vyšší hodnotou. Důkazy, které společnost poskytla, se však týkaly růstu cen u obytných nemovitostí v regionu, a jsou tedy irelevantní. Skupina Rainbow nakonec tvrdila, že přístup, kdy Komise požaduje objektivní důkaz, že společnost zaplatila cenu, která odráží tržní hodnotu, představuje nepřiměřené důkazní břemeno. V čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení je však výslovně uvedeno, že žádost o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství musí být „doložena dostačujícími důkazy o tom, že výrobce působí v podmínkách tržního hospodářství“. Toto tvrzení je proto třeba zamítnout.
(35)
Skupina Rainbow zpochybňuje zjištění týkající se převedení aktiv na jednu společnost bez finanční nebo jiné úplaty za ceny, které odpovídají tržním hodnotám na základě toho, že tato společnost ukončila v období přezkumného šetření výrobu. Společnost skutečně výrobu zastavila. Na domácím trhu nicméně stále prodávala své dříve vyrobené výrobky. V případě této společnosti tudíž muselo být posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství provedeno s cílem ujistit se, že neexistují výrazná zkreslení přenesená z předchozího systému netržního hospodářství, která by mohla mít vliv na ceny.
(36)
Má se tedy za to, že pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství GT Enterprise nesplnila první a druhé kritérium, společnost Jintian Industrial (Nanjing) Ltd. nesplnila druhé a třetí kritérium, společnost Golden Time Chemical (Jiangsu) Ltd. nesplnila první, druhé ani třetí kritérium a společnost Nanjing Jinzhang Industrial Ltd. nesplnila první, druhé ani třetí kritérium. Pokud jedna společnost ve spojení, která se zabývá výrobou a prodejem dotčeného výrobku, nemá nárok na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nelze zacházení jako v tržním hospodářství přiznat ani příslušné skupině společností ve spojení. Z toho vyplývá, že vzhledem k tomu, že všechny společnosti, které byly pro účely přiznání zacházení jako v tržním hospodářství posuzovány jednotlivě, nesplnily příslušné požadavky, má se za to, že skupině Rainbow nemůže být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Za těchto okolností, po konzultaci s poradním výborem, nebylo dotčené skupině společností zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno.
2.2 Individuální zacházení
(37)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátně platné clo stanoví pro země spadající do působnosti tohoto článku s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk,
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny,
-
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích,
-
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
-
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(38)
Oba vyvážející výrobci ve skupině, kteří během období přezkumného řízení vyváželi cyklamát sodný, požádali o individuální zacházení. Pro ostatní společnosti ve skupině Rainbow nebylo nutné provést posouzení individuálního zacházení vzhledem k tomu, že dotčený výrobek nevyvážejí. Na základě dostupných informací ověřených během inspekcí na místě bylo zjištěno, že tito dva vyvážející výrobci splňují požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a individuální zacházení jim proto mohlo být přiznáno.
2.3 Dumping
2.3.1 Srovnatelná země
(39)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení je nutno u vyvážejících výrobců, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, stanovit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty na trhu třetí země s tržním hospodářstvím (srovnatelná země).
(40)
V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla svůj záměr použít Indonésii (srovnatelnou zemi v původním šetření) jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(41)
K výběru srovnatelné země Komise neobdržela žádné připomínky.
(42)
Komise se snažila navázat spolupráci s výrobci v Indonésii. Dopisy a příslušné dotazníky byly zaslány všem známým společnostem. Z několika oslovených společností pouze jeden výrobce předložil informace nezbytné pro stanovení běžné hodnoty a souhlasil s částečnou spoluprací při přezkumu. Protože společnost nemohla přijmout inspekce na místě ve svých prostorách, provedla Komise analýzu úplnosti a konzistence poskytnutých údajů. Bylo zjištěno, že údaje jsou dostatečné a spolehlivé pro stanovení běžné hodnoty, a kdykoli to bylo nezbytné, poskytl indonéský výrobce objasnění, jež Komise požadovala. Použité údaje byly porovnány s informacemi uvedenými v žádosti o přezkum.
(43)
Šetřením bylo zjištěno, že Indonésie má konkurenční trh s obdobným výrobkem.
(44)
Šetření dále odhalilo, že objem výroby spolupracujícího výrobce v Indonésii představuje podstatně více než 5 % objemu čínského vývozu dotčeného výrobku do Unie, a tudíž je tato výroba, pokud jde o objem, reprezentativní. Co se týče kvality, technických specifikací a standardů obdobného výrobku v Indonésii, nebyly ve srovnání s čínskými výrobky zjištěny žádné výrazné celkové rozdíly. Proto byl trh Indonésie považován za dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty.
(45)
Je třeba poznamenat, že kromě známých výrobců ve Španělsku, ČLR a Indonésii neexistují podle informací Komise jinde ve světě žádná další výrobní zařízení.
(46)
S ohledem na všechny výše uvedené informace byl učiněn závěr, že Indonésie představuje vhodnou srovnatelnou zemi podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
2.3.2 Stanovení běžné hodnoty
(47)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě informací získaných od výrobce ve srovnatelné zemi, jak je uvedeno níže. Je třeba poznamenat, že indonéský výrobce byl předmětem předchozího šetření týkajícího se dovozu cyklamátu sodného z Indonésie (6). Bylo shledáno, že údaje, které byly nyní společností poskytnuty v dotazníku, jsou spolehlivé a dostatečné pro stanovení běžné hodnoty pro účely tohoto šetření. Průměrné prodejní ceny a průměrné výrobní náklady se ve skutečnosti vyvíjely ve stejném duchu jako průměrné ceny surovin. Tento trend mohl být potvrzen podobným vývojem průměrných cen surovin na trhu Unie.
(48)
Bylo zjištěno, že objem domácího prodeje výrobce obdobného výrobku v Indonésii je ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie dotčenou skupinou společností v ČLR reprezentativní.
(49)
Komise následně určila druhy výrobku prodávané výrobcem ve srovnatelné zemi na jeho domácím trhu, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s druhy výrobku prodávanými za účelem vývozu do Unie. Bylo zjištěno, že standardní druh výrobku indonéského výrobce je přímo srovnatelný.
(50)
U standardního druhu výrobku, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na svém domácím trhu a u něhož byla zjištěna přímá srovnatelnost s druhem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda je pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní. Domácí prodej konkrétního druhu cyklamátu sodného byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud celkový domácí prodej tohoto druhu výrobku během období šetření představoval nejméně 5 % celkového prodeje srovnatelného druhu výrobku vyváženého do Unie dotčenou skupinou společností.
(51)
Rovněž se zkoumalo, zda lze domácí prodej považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, přičemž byl za tímto účelem stanoven podíl ziskového prodeje standardního druhu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření. Jelikož objem ziskového prodeje obdobného výrobku u každého druhu výrobku představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného druhu výrobku a vážená průměrná cena u daného druhu byla stejná nebo vyšší než výrobní náklady, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr cen veškerého prodeje na domácím trhu tohoto druhu vyrobeného během období šetření, bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový či ne.
(52)
Při stanovení běžné hodnoty druhu výrobku, který nebyl prodáván na domácím trhu výrobcem ve srovnatelné zemi, byla použita vážená průměrná prodejní cena veškerého prodeje standardního druhu výrobku, která byla upravena tak, aby zohledňovala rozdíly mezi těmito dvěma druhy výrobku.
2.3.3 Vývozní cena
(53)
Všichni vyvážející výrobci v dotčené skupině společností prováděli vývoz do Unie prostřednictvím své obchodní společnosti ve spojení se sídlem mimo Unii. Vývozní cena byla stanovena na základě cen výrobku při prodeji obchodní společností ve spojení do Unie, tj. nezávislému kupujícímu, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných.
2.3.4 Srovnání
(54)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Aby bylo zajištěno spravedlivé porovnání běžné hodnoty s vývozní cenou, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy rozdílů u činitelů, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Stejně tak byly v oprávněných případech a po předložení ověřených důkazů provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku, ve vedlejších nákladech a v úvěrech.
2.3.5 Dumpingové rozpětí
(55)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny pro všechny vyvážející výrobce.
(56)
Tímto porovnáním bylo stanoveno dumpingové rozpětí ve výši 14,2 %, vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením.
2.4 Trvalá povaha změny okolností
(57)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení bylo zkoumáno, zda se okolnosti, na nichž bylo založeno stávající dumpingové rozpětí, změnily, a zda je tato změna trvalé povahy.
(58)
Stávající zjištění jsou založena na zamítnutí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství dotčené skupiny společností v tomto přezkumu, zatímco členu skupiny společností ve spojení, který byl předmětem původního šetření, GT Enterprise, zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno bylo. Okolnosti, které vedly k různým závěrům, jsou za prvé způsobeny tím, že na rozdíl od původního šetření, jehož předmětem byla pouze GT Enterprise, byly předmětem tohoto přezkumu čtyři společnosti skupiny. Skupina byla nedávno za použití značných investic rozšířena a reorganizována a nic nenasvědčuje tomu, že by se tato situace v dohledné době měla změnit. Za druhé, co se týká GT Enterprise, bylo zjištěno, že nic nenasvědčuje tomu, že by se praxe této společnosti, kdy není vedeno jednoznačné a jasné účetnictví prověřené audity v souladu s mezinárodními účetními standardy, v budoucnu měla změnit. Stejně tak její stanovy umožňující zásah státu jsou v platnosti po delší dobu a nic nenasvědčuje tomu, že budou v budoucnu změněny. Za těchto okolností se má za to, že nepřiznání zacházení jako v tržním hospodářství je trvalé povahy.
(59)
Navíc pokud jde o vývozní ceny, šetření prokázalo během delšího období určitou stabilitu v cenové politice dotčené skupiny společností, a to vzhledem k tomu, že cena dotčeného výrobku účtovaná Unii a ostatním třetím zemím se výrazně nelišila a mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření sledovala stejný trend. To podporuje závěr, že nově vypočtené dumpingové rozpětí bude pravděpodobně trvalé povahy.
(60)
Bylo proto konstatováno, že šetření ukázalo, že struktura a chování dotčené skupiny společností, včetně okolností, které vedly k zahájení tohoto přezkumu, se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by zjištění tohoto přezkumu ovlivnil. Proto byl učiněn závěr, že se tyto změny považují za trvalé a že zachování současné výše opatření již není pro vyrovnání účinků dumpingu dostačující.
3. ZMĚNA ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
(61)
S ohledem na zjištění zvýšeného dumpingu a trvalé povahy změněných okolností se má za to, že stávající opatření již nedostačují k vyrovnání účinku dumpingu, který je příčinou újmy. Opatření zavedená prováděcím nařízením (EU) č. 492/2010 na dovoz cyklamátu sodného pocházejícího z ČLR by proto měla být pro GT Enterprise změněna, stejné clo by mělo být uvaleno na ostatní vyvážející výrobce ve skupině a uvedené nařízení by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(62)
V tomto přezkumu není možné stanovit žádné individuální rozpětí újmy, protože se omezil na posouzení dumpingu v případě GT Enterprise a jejích společností ve spojení v rámci dotčené skupiny. Proto bylo dumpingové rozpětí zjištěné v tomto přezkumu porovnáno s rozpětím újmy zjištěném v původním šetření. Jelikož rozpětí újmy zjištěné v původním šetření bylo vyšší než dumpingové rozpětí zjištěné v tomto přezkumu, mělo by být antidumpingové clo pro dotčenou skupinu společností uloženo na úrovni dumpingového rozpětí zjištěného v tomto přezkumu.
(63)
Pokud jde o podobu opatření, dospělo se k závěru, že změněné antidumpingové clo by mělo mít stejnou podobu jako cla uložená prováděcím nařízením (EU) č. 492/2010. K zajištění účinnosti opatření a odrazení od cenových manipulací bylo považováno za vhodné uložit cla ve formě zvláštní částky za kilogram. V důsledku toho by mělo antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku vyráběného a prodávaného dotčenou skupinou společností na vývoz do Unie, vypočtené na základě dumpingového rozpětí zjištěného v tomto přezkumu a vyjádřené jako zvláštní částka za kilogram, činit 0,23 EUR za kilogram.
4. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(64)
Dotčená skupina společností a ostatní dotčené strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno navrhnout změnu platných antidumpingových opatření.
(65)
Skupina Rainbow se ke konečným informacím, které jí byly poskytnuty, vyjádřila. Její námitky se týkaly zejména stažení podnětu v probíhajícím šetření týkajícím se dovozu cyklamátu pocházejícího z Čínské lidové republiky, které bylo omezené na dva čínské vyvážející výrobce, Fang Da Food Additive (Shen Zhen) Limited a Fang Da Food Additive (Yang Quan) Limited (dále jen „skupina Fang Da“) (dále jen „souběžné řízení“) (7). Skupina tvrdila, že stažení podnětu v souběžném řízení by logicky a zákonně vedlo též ke zrušení antidumpingových opatření uplatňovaných vůči ostatním výrobcům v ČLR, nebo přinejmenším k zastavení tohoto přezkumu v případě skupiny Rainbow.
(66)
Požadovala zrušení antidumpingových opatření, která byla uložena prováděcím nařízením (EU) č. 492/2010, přičemž argumentovala, že není-li zjištěno, že je dovoz společnosti Fang Da dumpingový nebo že způsobuje újmu, opravňuje zásada nediskriminace obsažená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení ke zrušení uložených antidumpingových opatření. Na podporu svého tvrzení se odkazovala na předchozí nařízení Rady, kde byly souběžné prozatímní přezkumy týkající se dovozu z určitých zemí zastaveny, aniž byla uložena opatření z důvodu neuložení opatření v antidumpingových řízeních týkajících se dovozu téhož výrobku z jiných zemí (velké hliníkové elektrolytické katalyzátory (8), ploché válcované výrobky ze železa nebo nelegované oceli (9)). Je však třeba připomenout, že v uvedených případech se jednalo o šetření týkající se několika zemí a že zásada nediskriminace byla uplatňována vůči dovozu z různých zemí. Důvodem pro zrušení opatření pro některé země v těchto případech (velké hliníkové elektrolytické katalyzátory, ploché válcované výrobky ze železa nebo nelegované oceli) bylo ostatně to, že opatření týkajcíí se jiných zemí nebyla uložena v důsledku toho, že Rada nepřijala daný návrh ve stanovené lhůtě. A tak ačkoli bylo skutečně shledáno, že v daných případech je řízení týkající se antidumpingových opatření v souběžných řízeních třeba zastavit, aby byla dodržena zásada nediskriminace, nejsou uvedené případy pro tento přezkum relevantní. Další odkaz na přístup, který byl použit v případě glutamátu sodného (10), se týká případu, kdy žadatel hodlal stáhnout podnět týkající se dovozu z Brazílie, ačkoli byl u tohoto dovozu zjištěn dumping. Zde bylo navrženo, aby žádost o stažení nebyla přijata, neboť se dospělo k závěru, že v případě neexistence opatření vůči Brazílii by opatření vůči ostatním zemím byla diskriminační.
(67)
Obě situace jsou navíc dost odlišné. V souběžném řízení byl podnět stažen a dospělo se k závěru, že zrušení opatření není v rozporu se zájmem Unie. V tomto přezkumu byla žádost ponechána a bylo zjištěno, že se dumping ze strany skupiny Rainbow zvýšil. Zvýšení cla pro uvedenou skupinu tudíž nepředstavuje diskriminaci.
(68)
Skupina Rainbow rovněž požadovala, že v důsledku stažení podnětu by měl být zastaven tento přezkum skupiny Rainbow, neboť obě řízení byla zahájena na základě stejného podání, týkala se stejného období šetření a žadatel v podnětu z praktických důvodů skupinu Fang Da uváděl společně se skupinou Rainbow.
(69)
Tvrdila, že ačkoli jsou šetření vůči skupině Fang Da zahájena podle článku 5 základního nařízení, šetření týkající se dovozu skupiny Fang Da a prozatímní přezkum týkající se dovozu skupiny Rainbow byly z právního hlediska i z praktických důvodů v zásadě stejným řízením. Navíc uvedla, že v důsledku odlišení řízení a šetření byla skupina Fang Da na základě čl. 9 odst. 3 základního nařízení ve skutečnosti nadále předmětem řízení, ačkoli se na ni v návaznosti na původní šetření vztahovala nulová celní sazba. Z tohoto důvodu by stažení podnětu týkajícího se dovozu skupiny Fang Da měo, z pohledu skupiny Rainbow, vést rovněž k zastavení tohoto přezkumu.
(70)
V této souvislosti je třeba poznamenat, že podání, které předložil žadatel, bylo jak podnětem k šetření na základě článku 5 základního nařízení, tak žádostí o tento prozatímní přezkum na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Podání rovněž obsahovalo dostatečné důkazy odůvodňující zahájení dvou různých řízení. Komise také šetření podle článku 5 a prozatímní přezkum zahájila prostřednictvím dvou samostatných oznámení o zahájení. Antidumpingové šetření na základě článku 5 základního nařízení a prozatímní přezkum na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení jsou tudíž dvě různá řízení.
(71)
Skupina Rainbow předložila ještě další argumenty, které by mohly být důvodem pro stažení podnětu. Tato tvrzení nebylo vzhledem k jejich hypotetičnosti a irelevantnosti možné vzít v úvahu, a byla proto zamítnuta.
(72)
Skupina Rainbow dále tvrdila, že Komise zjevně porušila její právo na vyjádření připomínek ke konečným informacím ve lhůtě deseti dnů, neboť nedůvěrná verze dopisu o stažení podnětu jí byla poskytnuta sedm dní před lhůtou pro podání připomínek.
(73)
Jak je vysvětleno v 70. bodě odůvodnění, šetření podle článku 5, v rámci kterého skupina Rainbow obdržela dopis s informacemi o stažení podnětu, je řízení odlišné od tohoto přezkumu. Skupina Rainbow působila v přezkumu podle článku 5 jako zúčastněná strana a stažení podnětu jí bylo oznámeno pouze na základě tohoto důvodu. Uvedené oznámení nebylo součástí konečných informací v rámci tohoto přezkumu. Skupina Rainbow měla třicet dní na to, aby se vyjádřila ke konečným informacím o tomto řízení. Její právo na dostatečnou dobu k vyjádření připomínek tudíž nebylo porušeno.
(74)
Nebyly předloženy žádné připomínky, které by změnily výše uvedený závěr,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V tabulce v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení Rady (EU) č. 492/2010 se položka, která zní:
Stát
Společnost
Sazba cla (EUR na kilogram)
Doplňkový kód TARIC
„Čínská lidová republika
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Čínská lidová republika
0,11
A473“
nahrazuje tímto:
Stát
Společnost
Sazba cla (EUR na kilogram)
Doplňkový kód TARIC
„Čínská lidová republika
Golden Time Enterprise (Shenzhen) Co. Ltd., Shanglilang, Cha Shan Industrial Area, Buji Town, Shenzhen City, Guangdong Province, Čínská lidová republika; Golden Time Chemical (Jiangsu) Co., Ltd., No. 90-168, Fangshui Road, Chemical Industry Zone, Nanjing, Jiangsu Province, Čínská lidová republika
0,23
A473“.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 7. května 2012.