KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 699/2012
af 30. juli 2012
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse rørfittings af jern og stål med oprindelse i Rusland og Tyrkiet
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Indledning
(1)
Den 1. november 2011 offentliggjorde Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af visse rørfittings af jern og stål med oprindelse i Rusland og Tyrkiet (»de pågældende lande«).
(2)
Proceduren blev indledt ved en klage indgivet den 20. september 2011 af Defence Committee of the Steel Butt-Welding Fittings Industry of the European Union (»klagerne«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde mere end 40 %, af den samlede produktion i Unionen af visse rørfittings af jern og stål. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EU-producenter, kendte eksporterende producenter, repræsentanter for det pågældende land, kendte importører og kendte brugere om procedurens indledning. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en mundtlig høring inden for fristen i indledningsmeddelelsen.
(4)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
a) Stikprøveudtagning af EU-producenter
(5)
På baggrund af det tilsyneladende store antal EU-producenter blev der i indledningsmeddelelsen givet mulighed for stikprøveudtagning for at fastsætte skaden, jf. grundforordningens artikel 17.
(6)
Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenterne. Denne stikprøve bestod af tre virksomheder ud af de 22 EU-producenter, om hvem man vidste, at de producerede samme vare inden undersøgelsens indledning.
(7)
Stikprøven blev udtaget ud fra den salgs- og produktionsmængde, som med rimelighed kunne undersøges inden for fristen. De stikprøveudvalgte EU-producenter har hjemsted i fire medlemsstater og tegner sig for 48 % af det samlede EU-salg fra alle EU-producenter og for 64 % af de producenter, der gav sig til kende. Ingen af de interesserede parter gjorde indsigelse mod den foreslåede stikprøve.
b) Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører
(8)
På grund af det tilsyneladende store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udvælge en stikprøve, blev alle importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i undersøgelsesperioden (1.10.2010-30.9.2011).
(9)
Ud af de 38 ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som Kommissionen kontaktede, besvarede kun fem virksomheder stikprøvespørgsmålene inden fristens udløb. En virksomhed viste sig snarere at være en bruger end en importør. Det blev derfor ikke anset for nødvendigt med en stikprøveudtagning, og spørgeskemaerne blev sendt til de fire importører, som gav sig til kende. I sidste ende var der kun to importører, der besvarede spørgeskemaet og samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen.
c) Stikprøveudtagning af eksporterende producenter
(10)
På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i givet fald udvælge en stikprøve, blev alle eksporterende producenter anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i undersøgelsesperioden (1.10.2010-30.9.2011). Myndighederne i de pågældende lande blev også hørt.
(11)
For så vidt angår Rusland var der ingen eksporterende producenter, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Med hensyn til de tyrkiske eksporterende producenter var der tre virksomheder, der gav sig til kende, og derfor besluttede Kommissionen, at det ikke var nødvendigt med stikprøveudtagning for Tyrkiet. De tre samarbejdsvillige tyrkiske virksomheder tegner sig for størstedelen af den tyrkiske eksport til Unionen i undersøgelsesperioden.
d) Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg
(12)
For at gennemføre analysen sendte Kommissionen spørgeskemaer til alle tre samarbejdsvillige tyrkiske eksporterende producenter og til de stikprøveudvalgte EU-producenter og de samarbejdsvillige ikke forretningsmæssigt forbundne importører og brugere.
(13)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra alle de tre samarbejdsvillige tyrkiske eksporterende producenter, alle stikprøveudvalgte EU-producenter, to ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører og fire brugere.
(14)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en foreløbig afgørelse om dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
Eksporterende producenter i Tyrkiet
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Tyrkiet
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Tyrkiet
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, Tyrkiet
EU-producenter
-
ERNE Fittings, Schlinz, Østrig
-
Virgilio Cena & Figli S.p.A, Brescia, Italien.
3. Undersøgelsesperiode
(15)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2010 til 30. september 2011 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 2008 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
4. Gældende foranstaltninger over for andre tredjelande
(16)
Der er indført antidumpingforanstaltninger over for importen af visse rørfittings af jern og stål med oprindelse i Malaysia, Folkerepublikken Kina, Republikken Korea og Thailand, og efter omgåelsespraksis også over for visse rørfittings af jern og stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina, afsendt fra Indonesien, Sri Lanka, Filippinerne og Taiwan (med visse undtagelser) (3). De lande, der er nævnt i foregående sætning, omtales herefter som »lande, der er underlagt antidumpingforanstaltninger«.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(17)
Den pågældende vare er rørfittings (ikke støbte fittings, flanger og fittings med gevind) af jern eller stål (ikke rustfrit stål), med største udvendige diameter på 609,6 mm og derunder, af den art der anvendes til stuksvejsning eller andre formål i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 og ex 7307 99 80 (»den pågældende vare«).
(18)
I produktionsprocessen anvendes sømløse eller svejsede stålrør til produktion af albuer, reduktionsrør og t-formede fittings, hvorimod der til produktionen af hætter normalt anvendes stålplader som råvarer. Albuer og reduktionsrør fremstilles ved at skære, forme, bøje og reducere. De t-formede fittings fremstilles ved anvendelse af vandtryk, og hætterne fremstilles ved at forme tynde og lidt tykkere plader. Dernæst bliver de normalt affaset og sandblæst, inden de pakkes. I visse tilfælde galvaniseres varen også. Alle slags varer har de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål.
(19)
Rørfittings benyttes hovedsagelig i den petrokemiske industri og bygge- og anlægsbranchen, inden for energiproduktion, til skibsbygning og i industrielle installationer. De anvendes til at forbinde rør med hinanden i alle ovennævnte anvendelser.
2. Samme vare
(20)
Det blev konstateret, at den pågældende vare og visse rørfittings af jern og stål, der sælges på hjemmemarkedet i de pågældende lande, samt visse rørfittings af jern og stål, som sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen, havde de samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Foreløbig anses de derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. DUMPING
1. Rusland
(21)
Som nævnt i betragtning 11 var der ingen russisk eksporterende producent, som samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse. Følgelig blev dumpingberegningerne for Rusland foretaget på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 som forklaret nedenfor.
1.1. Normal værdi
(22)
På grund af det manglende samarbejde fra de russiske eksporterende producenters side blev den normale værdi for Rusland beregnet ud fra de foreliggende faktiske oplysninger.
(23)
Der erindres om, at klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted i forbindelse med den russiske import af den pågældende vare. Den beregning, der førte til dette bevis, var baseret på en beregnet normalværdi for Rusland som følge af manglen på nærmere oplysninger. Med henblik på at fastsætte en mere præcis normal værdi besluttede Kommissionen ikke desto mindre midlertidigt, at den normale værdi for Rusland skulle beregnes ud fra oplysninger, der var opnået under undersøgelsen hos de tyrkiske eksporterende producenter, som anvender russiske sømløse rør af jern eller stål som bestanddel i produktionen af den pågældende vare. Rent faktisk udgør råvareomkostningerne størstedelen af omkostningerne i forbindelse med den pågældende vare, og derfor blev denne metode anset for at være den mest fornuftige til fastsættelsen af den normale værdi for Rusland på basis af de foreliggende faktiske oplysninger.
(24)
Den normale værdi for Rusland blev således beregnet ved at fastsætte den vejede gennemsnitlige normale værdi for de samarbejdsvillige tyrkiske eksporterende producenter, som køber en del af deres råvarer fra Rusland.
(25)
Det er vigtigt at bemærke, at den deraf resulterende normale værdi blev fastsat for den varetype (albuer), der udgør den højeste importmængde, frem for alle former for den pågældende vare for således at opnå en repræsentativ sammenligning med eksportprisen (jf. de følgende betragtninger).
1.2. Eksportpris
(26)
Da der manglede en mere nøjagtig prisoplysning, blev eksportprisen for importen af den pågældende vare med oprindelse i Rusland fastsat ud fra Eurostat-importoplysninger. I betragtning af de mange forskellige produktsammensætninger, der var opført under visse KN-koder, blev eksportprisen fastsat ved at begrænse anvendelsen af Eurostat-oplysninger til den varetype (albuer), der udgør den højeste importmængde, som anses for at være repræsentativ for alle de pågældende varer. Eksportprisen var således baseret på KN-kode 7307 93 11.
(27)
Det var nødvendigt at tilpasse ovennævnte Eurostat-importoplysninger, da visse importtransaktioner fra Rusland til Bulgarien, Estland og Litauen indeholdt forkerte erklæringer sandsynligvis på grund af forkerte vareklassifikationer. Disse transaktioner blev udpeget ved at anvende de importstatistikker, der var blevet gjort tilgængelige i databasen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6, og blev fjernet fra beregningen af eksportprisen for at undgå anvendelsen af en fordrejet eksportpris i dumpingberegningen.
1.3. Sammenligning
(28)
Dumpingmargenen blev fastsat ved at sammenligne eksportprisen baseret på Eurostat-oplysningerne ab fabrik med den normale værdi for Rusland som fastsat ovenfor.
(29)
For at kunne fastsætte eksportprisen ab fabrik blev cif-eksportprisen, der var baseret på Eurostat-oplysninger (og tilpasset for at fjerne ovennævnte prisfordrejninger), tilpasset via transportomkostningerne. Til det formål blev transportomkostningen som beregnet i klagen anvendt, da den blev anset for at være et rimeligt skøn.
1.4. Dumpingmargen
(30)
Den landsdækkende dumpingmargen blev udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
(31)
På det grundlag blev den landsdækkende midlertidige dumpingmargen, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
Alle virksomheder
23,8 %
2. Tyrkiet
2.1. Normal værdi
(32)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, fastslog Kommissionen først for hver af de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter, om dennes samlede salg af den samme vare på hjemmemarkedet var repræsentativt, dvs. om den samlede mængde af dette salg udgjorde mindst 5 % af producentens samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen. Det fremgik af undersøgelsen, at salget af den samme vare på hjemmemarkedet var repræsentativt for alle samarbejdsvillige eksporterende producenter.
(33)
Kommissionen identificerede efterfølgende de varetyper, som virksomheder med et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg solgte på hjemmemarkedet, og som var identiske eller næsten identiske med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(34)
For hver type af samme vare, der solgtes af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet, og som blev anset for at være sammenlignelig med den type af den pågældende vare, der solgtes med henblik på eksport til Unionen, blev det fastsat, hvorvidt hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkelig repræsentativt, når salget af den pågældende varetype på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden udgjorde omkring 5 % af det samlede salg ved eksport til Unionen af en sammenlignelig varetype. Det fremgik af undersøgelsen, at for hver af de tre virksomheders vedkommende var hjemmemarkedssalget repræsentativt for de fleste af varetypernes vedkommende.
(35)
Kommissionen undersøgte herefter, om hver type af den pågældende vare, der blev solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at være solgt i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.
(36)
Når den mængde af en varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mindst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitssalgspris svarede til eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi for hver varetype beregnet som det vejede gennemsnit af alle salgspriser på hjemmemarkedet for den pågældende varetype.
(37)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller hvor den vejede gennemsnitspris for den varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som det vejede gennemsnit af alene det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype.
(38)
Det fremgik af undersøgelsen, at det fortjenstgivende salg af visse sammenlignelige varetyper var på over 80 % af det samlede hjemmemarkedssalg, og hele hjemmemarkedssalget blev således anvendt til at beregne gennemsnitsprisen på den normale værdi. For andre varetyper, der også blev anset for solgt i normal handel, blev kun den fortjenstgivende del af salget anvendt.
(39)
Såfremt alle varetyper blev solgt med tab, var det opfattelsen, at salget ikke havde fundet sted i normal handel. For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og for varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, måtte den normale værdi beregnes. Alle tre undersøgte virksomheder solgte sådanne varetyper med henblik på eksport til Unionen, om end i begrænsede mængder.
(40)
Med henblik på at beregne den normale værdi i henhold til artikel 2, stk. 6, i grundforordningen blev de pågældende samarbejdsvillige eksporterende producenters salgs-, general- og administrationsomkostninger (SA&G-omkostninger) og disse virksomheders vejede gennemsnitlige fortjeneste på hjemmemarkedssalget af samme vare i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til deres gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. For varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev den vejede gennemsnitlige fortjeneste og SA&G-omkostningerne i normal handel af dette ikke repræsentative salg anvendt til beregningen af den normale værdi.
2.2. Eksportpris
(41)
I alle tilfælde blev den pågældende vare eksporteret til uafhængige kunder i Unionen, og derfor blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
(42)
En af de tre samarbejdsvillige tyrkiske virksomheder havde meget begrænset eksportsalg til Unionen i undersøgelsesperioden. Den pågældende virksomhed hævdede, at den gerne ville eksportere mere til Unionen, men at den var ikke i stand til at tilbyde tilstrækkeligt lave priser til importørerne, og anmodede om, at der blev taget hensyn til dette forhold i Unionens analyse.
(43)
For så vidt angår dumpingberegningen for denne virksomhed måtte den imidlertid baseres på virksomhedens begrænsede salg. Selv om virksomhedens salg til Unionen rent faktisk var begrænset, kan det ikke ignoreres og udgør det eneste beregningsgrundlag for en individuel dumpingmargen for denne virksomhed. Under alle omstændigheder kan virksomhedens manglende evne til at sælge mere på grund af dens påståede høje priser ikke anses for at være en faktor, der har indflydelse på dumpingberegningen i forbindelse med denne virksomhed.
2.3. Sammenligning
(44)
Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer i alle de tilfælde, hvor de blev anset for at være rimelige, nøjagtige og dokumenterede. Der blev navnlig indrømmet en justering for omkostninger til transport og forsikring, inklusive fragt i eksportlandet, rabatter, provisioner, kreditomkostninger og bankgebyrer.
2.4. Dumpingmargener
(45)
De midlertidige dumpingmargener blev udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet.
a) Dumpingmargen for undersøgte virksomheder
(46)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenen for en af de tre samarbejdsvillige eksporterende producenter fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne for den pågældende vare til Unionen.
(47)
For så vidt angår de andre to samarbejdsvillige tyrkiske producenter viste dumpingberegningerne for dem, at virksomhederne udførte målrettet dumping med hensyn til en given tidsperiode og med hensyn til givne kunder og regioner. Der var rent faktisk et klart mønster i deres eksportpriser, som afveg betydeligt alt efter de forskellige indkøbere, regioner og tidsperioder. Desuden afspejlede dumpingberegningen, der var baseret på sammenligningen af en vejet gennemsnitlig normal værdi og vejede gennemsnitlige eksportpriser, ikke den fulde grad af den dumping, der udførtes af de to pågældende producenter.
(48)
For at vise det fulde dumpingbeløb, som blev praktiseret af de to pågældende virksomheder i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev den normale værdi, der var fastsat på et vejet gennemsnitligt grundlag, derfor for deres vedkommende sammenlignet med priserne på alle individuelle eksporttransaktioner til Unionen.
b) Dumpingmargen for ikke samarbejdsvillige virksomheder
(49)
For så vidt angår alle ikke samarbejdsvillige tyrkiske eksporterende producenter blev der fastsat en restdumpingmargen. I betragtning af at samarbejdsniveauet blev anset for relativt lavt (eksportmængden fra de tre samarbejdsvillige tyrkiske virksomheder udgjorde under 80 % af den samlede tyrkiske eksport til Unionen i løbet af UP), blev restdumpingmargenen baseret på en fornuftig metode, der førte til en margen, der er højere end de højeste blandt de individuelle margener for de tre samarbejdsvillige virksomheder. Denne margen blev fastsat ud fra salget af repræsentative varetyper, der blev fremstillet af den tyrkiske samarbejdsvillige producent med den højeste dumpingmargen af de tre samarbejdsvillige virksomheder.
(50)
På grundlag af ovenstående udgør de midlertidige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Alle andre virksomheder
16,7 %
D. SKADE
1. EU-produktion og EU-erhvervsgren
(51)
I undersøgelsesperioden blev samme vare fremstillet af 22 producenter i Unionen. De 22 producenter anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen (i det følgende benævnt »EU-erhvervsgrenen«), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
(52)
Som anført under betragtning 7 udgør de tre stikprøveudvalgte EU-producenter ca. 50 % af det samlede EU-salg af samme vare.
2. EU-forbruget
(53)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet ud fra de oplysninger, der var modtaget fra spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudvalgte virksomheder, og de skøn, der var anført i klagen for de resterende EU-producenter, samt importoplysninger for EU-markedet fra Eurostat.
(54)
EU-forbruget faldt kraftigt med 40 % mellem 2008 og UP. Det faldt med 44 % i 2009, forblev på det niveau i 2010, inden det steg let med 4 procentpoint i UP.
Tabel 1
EU-forbruget
2008
2009
2010
UP
Enheder (ton)
98 197
55 172
54 878
58 706
Indeks (2008=100)
100
56
56
60
3. Import fra de pågældende lande
3.1. Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende import
(55)
Kommissionen undersøgte, om importen af den pågældende vare med oprindelse i Rusland og Tyrkiet skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4, i grundforordningen.
(56)
For begge de pågældende lande viste undersøgelsen, at dumpingmargenerne var over bagatelgrænsen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3, og at mængden af dumpingimport fra disse to lande ikke var ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 5, stk. 7.
(57)
Hvad angår konkurrencevilkårene for importen fra Rusland og Tyrkiet og samme vare, afslørede undersøgelsen, at producenterne fra disse lande bruger de samme salgskanaler og sælger til de samme kundekategorier. Undersøgelsen viste desuden, at importen fra begge disse lande i den betragtede periode udviste en stigende tendens med hensyn til markedsandel.
(58)
To samarbejdsvillige tyrkiske eksportører fremførte, at en akkumulering af importen fra Rusland og Tyrkiet ikke er hensigtsmæssig i denne sag, da importen fra disse lande udviser forskellige tendenser med hensyn til mængde og priser.
(59)
Det skal bemærkes i den forbindelse, at undersøgelsen fastslog, at importen fra Rusland er stigende, mens importen fra Tyrkiet er relativt stabil med hensyn til mængde. I betragtning af den faldende efterspørgsel i den betragtede periode stiger markedsandelen imidlertid for importen fra begge lande. Samtidig synes deres prisfastsættelse ikke at være væsentlig forskellig i det mindste i perioden mellem 2009 og UP (den høje gennemsnitspris på russisk import i 2008 skyldes sandsynligvis ukorrekt rapportering), hvor de russiske gennemsnitspriser er noget lavere, men meget tæt på de gennemsnitlige tyrkiske priser.
(60)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, er opfyldt, og at importen fra Rusland og Tyrkiet bør undersøges kumulativt.
3.2. Mængde af dumpingimport
(61)
Mængden af dumpingimport af den pågældende vare fra de pågældende lande til EU's marked er steget med 46 % i den betragtede periode. Nærmere bestemt faldt importen med 31 % i 2009, inden der indtrådte en kraftig stigning i 2010 med 89 procentpoint efterfulgt af et let fald i UP med ca. 12 procentpoint. Mængden af dumpingimport i UP var på 2 935 ton.
Tabel 2
Dumpingimport fra de pågældende lande
2008
2009
2010
UP
Enheder (ton)
2 009
1 392
3 174
2 935
Indeks (2008=100)
100
69
158
146
Markedsandel
2 %
3 %
6 %
5 %
Kilde: Eurostat
3.3. Dumpingimportens markedsandel
(62)
Den tilsvarende markedsandel af dumpingimporten fra de pågældende lande er mere end fordoblet i den betragtede periode og steg fra 2 % til 5 %.
3.4. Priser
a) Prisudvikling
(63)
Nedenstående tabel viser gennemsnitsprisen på dumpingimporten fra de pågældende lande ved EU's grænse, ufortoldet, som oplyst af Eurostat. I den betragtede periode forblev gennemsnitsprisen på importen fra de pågældende lande generelt stabil, på 1 961 EUR pr. ton med en undtagelse i 2010, da den faldt med ca. 150 EUR.
Tabel 3
Gennemsnitspriserne på dumpingimporten
2008
2009
2010
UP
Gennemsnitlig salgspris pr. ton
1 961
1 936
1 788
1 961
Indeks (2008=100)
100
99
91
100
Kilde: Eurostat
b) Prisunderbud
(64)
Der blev foretaget en prissammenligning for hver varetype af de tyrkiske eksporterende producenters og de stikprøveudvalgte EU-producenters salgspriser i Unionen. I betragtning af at de russiske eksportører ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev underbudsberegningen udført ved at anvende de gennemsnitlige cif-priser, som var rapporteret til Eurostat, og de gennemsnitlige EU-producenters salgspriser i Unionen. Der blev foretaget justeringer, hvor dette var nødvendigt, med hensyn til begge de pågældende lande for at tage højde for handelsled og omkostninger efter importen, herunder også told for Ruslands vedkommende.
(65)
Det fremgik af sammenligningen, at den pågældende dumpingvare med oprindelse i de pågældende lande blev solgt i Unionen i undersøgelsesperioden til underbudspriser på 30 % under EU-erhvervsgrenens priser.
4. EU-erhvervsgrenens situation
(66)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer og forhold, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
(67)
Som forklaret ovenfor havde Kommissionen anvendt stikprøveudtagning af EU-producenterne. Med henblik på skadesanalysen blev der fastsat skadesindikatorer på følgende to niveauer:
-
De makroøkonomiske elementer (produktion, kapacitet, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet, priser, dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter virkningerne af tidligere dumping) blev vurderet for EU-produktionen som helhed på grundlag af oplysninger fra de samarbejdsvillige producenter, og for de øvrige EU-producenters vedkommende blev der foretaget et skøn på grundlag af oplysningerne i klagen.
-
Analysen af de mikroøkonomiske elementer (lagerbeholdninger, lønninger, rentabilitet, investeringsafkast, likviditet, evne til at rejse kapital og investeringer) blev gennemført for EU-producenterne i stikprøven på grundlag af deres oplysninger.
4.1. Makroøkonomiske elementer
a) Produktion
(68)
EU-produktionen faldt med 44 % mellem 2008 og UP. Mere specifikt faldt den med 47 % i 2009 og med yderligere 2 procentpoint i 2010, inden den steg let med 5 procentpoint i UP, da den nåede 53 653 ton.
Tabel 4
Produktion
2008
2009
2010
UP
Enheder (ton)
95 079
49 917
48 017
53 653
Indeks (2008=100)
100
53
51
56
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og klagen.
b) Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(69)
EU-producenternes produktionskapacitet forblev stabil i den undersøgte periode, på 179 912 ton.
Tabel 5
Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2008
2009
2010
UP
Enheder (ton)
179 912
179 912
179 912
179 912
Indeks (2008=100)
100
100
100
100
Udnyttelsesgrad
53 %
28 %
27 %
30 %
Indeks (2008=100)
100
53
51
56
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og klagen.
(70)
Kapacitetsudnyttelsen var på 53 % i 2008, faldt til 28 % i 2009, til 27 % i 2010 og steg let i UP til 30 %. Udviklingen i udnyttelsesgraden afspejler klart produktionstendensen, idet kapaciteten forblev stabil.
c) Salgsmængde
(71)
EU-producenternes salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet faldt med 38 % i den betragtede periode. Salget gik tilbage med 45 % i 2009, forblev på det niveau i 2010 og steg let i UP med 7 procentpoint. I UP var EU-salget på 42 379 ton.
Tabel 6
EU-salget
2008
2009
2010
UP
Enheder (ton)
68 870
37 649
37 890
42 379
Indeks (2008=100)
100
55
55
62
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og klagen.
d) Markedsandel
(72)
EU-producenternes markedsandel var relativt stabil i den betragtede periode og steg sågar i UP med 72 %. Den øgede markedsandel viser det forhold, at EU-producenternes salgsmængde faldt lidt mindre end forbruget i denne periode.
Tabel 7
EU-producenternes markedsandel
2008
2009
2010
UP
Markedsandel
70 %
68 %
69 %
72 %
Indeks (2008=100)
100
97
98
103
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, klagen og Eurostat.
e) Vækst
(73)
I betragtning af at forbruget faldt med 40 % mellem 2008 og UP, konkluderes det, at EU-producenterne ikke kunne udnytte væksten på markedet.
f) Beskæftigelse
(74)
Beskæftigelsesniveauet hos EU-producenterne faldt med 18 % mellem 2008 og UP. Mere specifikt faldt antallet af ansatte betragteligt fra 982 i 2008 til 824 i 2009 eller med 16 %, og forblev tæt på dette niveau i 2010, inden det faldt yderligere til 801 i UP.
Tabel 8
Beskæftigelse
2008
2009
2010
UP
Enheder (personer)
982
824
833
801
Indeks (2008=100)
100
84
85
82
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og klagen.
g) Produktivitet
(75)
EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som årlig produktion (i ton) pr. ansat pr. år faldt med 31 % i den betragtede periode. Dette afspejler, at produktionen faldt i et hurtigere tempo end beskæftigelsesniveauet.
Tabel 9
Produktivitet
2008
2009
2010
UP
Enheder (ton pr. ansat)
194
121
115
134
Indeks (2008=100)
100
63
60
69
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og klagen.
h) Salgspriser
(76)
EU-producenternes årlige gennemsnitlige salgspriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet faldt med mere end 10 % i den betragtede periode. Nærmere bestemt steg gennemsnitspriserne til at begynde med i 2009 med ca. 12 %, men faldt markant i 2010 med 23 procentpoint og forblev på dette niveau i UP. I UP var EU-producenternes gennemsnitspris på 3 096 EUR pr. ton.
Tabel 10
EU-producenternes gennempriser
2008
2009
2010
UP
Enheder (EUR/ton)
3 489
3 911
3 116
3 096
Indeks (2008=100)
100
112
89
89
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og klagen.
(77)
Som anført ovenfor blev EU-erhvervsgrenens salgspriser underbudt af dumpingimporten fra Rusland og Tyrkiet.
i) Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(78)
På baggrund af mængden, markedsandelen og priserne på importen fra Rusland og Tyrkiet kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener for EU-erhvervsgrenen ikke anses for at være ubetydelige. Det er vigtigt at erindre, at antidumpingforanstaltningerne som anført i betragtning 16 er gældende over for otte lande. Da EU-erhvervsgrenen i den periode, som er genstand for denne undersøgelse, mistede salg og oplevede tab, kan der ikke påvises nogen genrejsning efter tidligere dumping, og det konkluderes, at EU-produktionen stadig er sårbar over for enhver skadevoldende virkning af eventuel dumpingimport på EU-markedet.
4.2. Mikroøkonomiske elementer
a) Lagerbeholdninger
(79)
Slutlagrene for de stikprøveudtagne EU-producenter gik tilbage med 18 % mellem 2008 og UP. Nærmere bestemt steg lagerbeholdningerne moderat i 2009 med 2 % og faldt senere med 13 procentpoint i 2010 og med yderligere 7 procentpoint i UP. I UP var slutlagrene for EU-producenterne i stikprøven på 5 338 ton.
Tabel 11
Slutlagre
Stikprøve
2008
2009
2010
UP
Enheder (ton)
6 526
6 661
5 822
5 338
Indeks (2008=100)
100
102
89
82
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
b) Lønninger
(80)
De årlige arbejdskraftomkostninger faldt med 10 % mellem 2008 og UP. Nærmere bestemt faldt arbejdskraftomkostningerne betydeligt i 2009 med næsten 20 % (svarende til den reducerede beskæftigelse) og steg senere i 2010 med 4 procentpoint i 2010 og med yderligere 5 procentpoint i UP.
Tabel 12
Årlige arbejdskraftomkostninger
Stikprøve
2008
2009
2010
UP
Enheder (EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Indeks (2008=100)
100
81
85
90
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
c) Rentabilitet og investeringsafkast
(81)
Rentabiliteten for det salg af samme vare i den betragtede periode, som producenterne i stikprøven havde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, udtrykt som en procentdel af nettosalget, faldt fra en solid fortjeneste til et betydeligt tab. Nærmere bestemt faldt fortjenesten fra 9,6 % i 2008 til - 1,2 % i 2009 og forværredes yderligere i 2010 ved at falde til - 7,8 %. Situationen forbedredes lidt i UP, hvor tabene var på - 7,0 %.
Tabel 13
Rentabilitet og investeringsafkast
Stikprøve
2008
2009
2010
UP
Rentabilitet ved EU-salg
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Indeks (2008 = 100)
100
-12
-81
-73
Investeringsafkast
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Indeks (2008 = 100)
100
-7
-39
-44
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(82)
Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte i brede træk rentabilitetsudviklingen.
d) Likviditet og evne til at rejse kapital
(83)
Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne var positiv og lå på 9,3 mio. EUR i 2008. Den blev lidt forbedret i 2009 til 9,8 mio. EUR, men forværredes i 2010 og faldt til bare 1,5 mio. EUR, inden den blev negativ og nåede ned på - 4,6 mio. EUR i UP.
(84)
EU-erhvervsgrenen havde tilsyneladende ingen vanskeligheder ved at rejse kapital, hvilket hovedsagelig skyldtes, at en række producenter indgår i større koncerner.
Tabel 14
Likviditet
Stikprøve
2008
2009
2010
UP
Enheder (EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Indeks (2008=100)
100
106
16
-50
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
e) Investeringer
(85)
De årlige investeringer i produktionen af samme vare foretaget af virksomhederne i stikprøven gik konstant tilbage i den betragtede periode. Det største fald var i 2009 med 32 %, efterfulgt af en tilbagegang på 25 procentpoint i 2010 og yderligere 8 procentpoint i UP. Generelt faldt den årlige investering fra 8,3 mio. EUR i 2008 til 2,9 mio. EUR i UP.
Tabel 15
Nettoinvesteringer
Stikprøve
2008
2009
2010
UP
Enheder (EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Indeks (2008=100)
100
68
43
35
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
5. Konklusion om skade
(86)
Analysen af de makroøkonomiske data viser et markant fald i EU-producenternes produktion og salg i den betragtede periode. Dette faldt sammen med en tilbagegang i efterspørgslen på EU-markedet, hvilket medførte en lille fremgang i EU-erhvervsgrenens markedsandel. Kapacitetsudnyttelsen gik tilbage fra et allerede lavt tal på 53 % i 2008 til kun 30 % i UP. Beskæftigelsen faldt også med 18 %.
(87)
Samtidig viser de relevante mikroøkonomiske indikatorer en tydelig forværring af den økonomiske situation hos EU-producenterne i stikprøven. Udviklingen inden for priser, rentabilitet og investeringsafkast viser et meget negativt billede, som havde udviklet sig fra et solidt niveau i 2008 til betydelige tab i UP. Likviditeten forværredes også betydeligt.
(88)
På baggrund af ovenstående konkluderes det midlertidigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(89)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten har forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
2. Dumpingimportens virkninger
(90)
I perioden fra 2008 til undersøgelsesperioden steg mængden af dumpingimport af den pågældende vare med 46 % på et marked, der gik 40 % tilbage, hvilket medførte en stigning i markedsandel fra 2 % til 5 %.
(91)
Stigningen i dumpingimporten af den pågældende vare fra de pågældende lande i den betragtede periode faldt sammen med en negativ tendens i alle EU-erhvervsgrenens skadesindikatorer, med undtagelse af markedsandel. EU-erhvervsgrenen mistede 38 % af sit EU-salg, og dens salgspriser faldt med 11 % som følge af pristrykket fra dumpingimporten til lave priser på EU-markedet.
(92)
Det betydelige prisunderbud forhindrede EU-erhvervsgrenen i at videregive de øgede produktionsomkostninger, hvilket medførte faldende og negative rentabilitetsniveauer i undersøgelsesperioden.
(93)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten til lave priser fra Rusland og Tyrkiet forvolder væsentlig skade på EU-erhvervsgrenen.
3. Andre faktorers indvirkning
3.1. Import fra andre tredjelande
(94)
I den betragtede periode var der en betydelig import fra andre tredjelande, herunder fra lande, der var underlagt antidumpingforanstaltninger. Den samlede markedsandel for importen fra andre lande end Rusland og Tyrkiet faldt mellem 2008 og UP fra 28 % til 23 %.
(95)
Nedenstående tabel viser med udgangspunkt i Eurostat-oplysninger udviklingen i importmængde, priser og markedsandele for lande, der var underlagt antidumpingforanstaltninger, og andre tredjelande.
Tabel 16
Import fra andre tredjelande
Land
2008
2009
2010
UP
Lande underlagt antidumpingforanstaltninger
Mængde (ton)
20 614
13 286
9 721
9 784
Markedsandel (%)
21
24
18
17
Gennemsnitspris (EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Andre tredjelande
Mængde (ton)
6 705
2 844
4 093
3 608
Markedsandel (%)
7
5
7
6
Gennemsnitspris (EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Alle tredjelande undtagen Rusland og Tyrkiet
Mængde (ton)
27 319
16 131
13 814
13 392
Markedsandel (%)
28
29
25
23
Gennemsnitspris (EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Som anført i ovenstående tabel fortsatte importen fra de otte lande, der var underlagt antidumpingforanstaltninger, med at komme ind på EU-markedet, selv om deres markedsandel gik tilbage fra 21 % i 2008 til 17 % i UP. Gennemsnitspriserne for denne import er generelt lavere end priserne på dumpingimporten fra de pågældende lande. Ovenstående tabel, som bygger på Eurostat-oplysninger, viser ganske vist de gennemsnitlige cif-priser inden anvendelsen af told. Alligevel forbliver priserne på denne import lave og kan sammenlignes med priserne på russisk og tyrkisk import, selv om der tages højde for antidumpingtolden, og de er langt under EU-producenternes gennemsnitspriser.
(97)
Det er imidlertid anerkendt, at den vare, der er genstand for undersøgelsen, har en lang række forskellige former, og sammenligningen af de samlede gennemsnitspriser er måske ikke en indikator, der giver mening. Samtidig er det opfattelsen, at de i øjeblikket gældende antidumpingforanstaltninger fjerner den skadevoldende virkning af denne import.
(98)
I betragtning af at markedsandelen for importen fra de lande, der er underlagt foranstaltninger, er for nedadgående, konkluderes det derfor foreløbigt, at en eventuel negativ virkning af denne import til lav pris ikke er af en sådan art, at den bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra de pågældende lande og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(99)
Markedsandelen for importen fra andre tredjelande gik let tilbage i den betragtede periode fra 7 % i 2008 til 6 % i UP. Gennemsnitspriserne for denne import er generelt højere end priserne på dumpingimporten fra de pågældende lande, men noget lavere end EU-producenternes gennemsnitlige priser.
(100)
Selv om sammenligningen af de samlede gennemsnitlige priser måske ikke anses for en fornuftig indikator som følge af de mange forskellige varetyper og i betragtning af den nedadgående tendens for denne import, konkluderes det foreløbigt, at en eventuel negativ virkning af importen fra andre tredjelande heller ikke er af den sådan art, at den bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra de pågældende lande og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
3.2. Virkningen af tilbagegangen på markedet og den økonomiske krise
(101)
Den finansielle og økonomiske krise i 2008-2009 er efter al sandsynlighed årsagen til det faldende forbrug af rørfittings. Forbruget faldt med mere end 40 % mellem 2008 og 2009 og forblev på dette lave niveau i resten af den betragtede periode (selv om det steg en anelse i UP). Da de faste omkostninger udgør op til 40 % af EU-producenternes produktionsomkostninger, medfører den faldende efterspørgsel, det faldende salg og output betydeligt højere enhedsproduktionsomkostninger. Det har i sagens natur stor indvirkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet.
(102)
Samtidig med at man erkender, at et fald i output kan have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation, især i 2009 (da faldet faktisk indtraf), kan det med rimelighed forventes, at EU-erhvervsgrenen normalt vil være i stand til at øge sine priser i det mindste på mellemlangt til langt sigt og overvælte omkostningsstigningen på de følgende år. Som det imidlertid fremgik af de faldende EU-priser, var dette ikke tilfældet, og det er opfattelsen, at dette ikke var muligt på grund af dumpingimportens kraftige underbud.
(103)
I betragtning af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at enhver negativ virkning af en nedgang i efterspørgslen ikke er af den sådan art, at den bryder årsagssammenhængen mellem den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra Rusland og Tyrkiet.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(104)
Det konkluderes, at dumpingimporten fra Rusland og Tyrkiet har forvoldt væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen.
(105)
Andre faktorer, der kan have forvoldt skade for EU-erhvervsgrenen, blev ligeledes analyseret. I den forbindelse blev det konstateret, at importen fra andre tredjelande, herunder også fra lande, der var underlagt antidumpingforanstaltninger, og indvirkningen af den faldende efterspørgsel ikke bryder årsagssammenhængen, selv om disse forhold nok har bidraget til skaden.
(106)
I betragtning af ovenstående analyse, hvor der omhyggeligt er sondret mellem alle kendte faktorers virkninger på EU-erhvervsgrenens situation og dumpingimportens skadevoldende virkninger, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten fra de pågældende lande har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
F. UNIONENS INTERESSER
(107)
Kommissionen undersøgte i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21, om der til trods for den foreløbige konklusion om skadevoldende dumping er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser i forbindelse med den pågældende vare, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(108)
Hvis der indføres foranstaltninger, forventes prisdykket og tabet at blive afbødet og EU-erhvervsgrenens salgspriser at begynde at rette sig, hvilket vil medføre en betydelig forbedring af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
(109)
Hvis der på den anden side ikke indføres antidumpingforanstaltninger, er det sandsynligt, at EU-erhvervsgrenens situation fortsat forværres. Med et sådant scenario ville EU-erhvervsgrenen måske tabe yderligere markedsandele, da den ikke er i stand til at følge de markedspriser, der fastsættes af dumpingimporten fra de pågældende lande. Dette ville sandsynligvis medføre nødvendige nedskæringer i omkostningerne og lukning af produktionsanlæg i Unionen med omfattende tab af arbejdspladser til følge.
(110)
Ud fra ovenstående faktorer konkluderes det foreløbigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingforanstaltninger.
2. Ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importørers interesser
(111)
Som anført ovenfor var der kun to ikke forretningsmæssigt forbundne importører, som samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen ved at indgive en spørgeskemabesvarelse. Kun en lille del af omsætningen hos disse to importører vedrørte videresalg af den pågældende vare. Derfor forventes virkningen af foranstaltningerne at være minimal.
3. Brugernes interesser
(112)
Fire brugere har samarbejdet i forbindelse med denne procedure ved at indsende en spørgeskemabesvarelse. Ingen af dem importerer den pågældende vare fra de pågældende lande, og de har alle anført, at eventuelle virkninger af foranstaltningerne ikke vil være betydelige.
(113)
I betragtning af at der ikke var nogen bruger, som importerede fra de pågældende lande, som gav sig til kende, og da der manglede oplysninger, som kunne tyde på det modsatte, kan det foreløbigt konkluderes, at virkningerne af foranstaltningerne på brugerindustriens rentabilitet og økonomiske situation vil være temmelig begrænset.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(114)
Det kan konkluderes, at indførelsen af foranstaltninger over for dumpingimporten af den pågældende vare fra Rusland og Tyrkiet forventes at give EU-erhvervsgrenen mulighed for at forbedre sin situation gennem en forøgelse af salgsmængderne og -priserne samt fortjenesterne. Selv om der kan optræde nogle negative virkninger i form af omkostningsstigninger for visse importører, forventes de at være begrænset.
(115)
To samarbejdsvillige tyrkiske eksportører fremførte, at indførelsen af foranstaltninger over for et lille eksporterende land som Tyrkiet reelt set ville overlade hele EU-markedet til nogle få producenter med deraf følgende negativ indvirkning på konkurrencemiljøet.
(116)
Det skal i den forbindelse bemærkes, at hensigten med en antidumpingtold generelt ikke er, at den skal forbyde og forhindre handelsstrømme fra de lande, der er genstand for undersøgelsen. Hensigten med foranstaltningerne er, at de skal skabe lige muligheder for forskellige markedsaktører. Samtidig bemærkes det, at der på EU-markedet er mere end 20 europæiske producenter, og at importen fra andre tredjelande er betydelig. Følgelig forekommer forbehold med hensyn til konkurrencemiljøet på EU-markedet ikke at være berettiget.
(117)
Det konkluderes foreløbigt på grundlag af ovenstående, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Rusland og Tyrkiet.
G. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(118)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og EU's interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger over for importen af den pågældende vare med oprindelse i Rusland og Tyrkiet for at hindre, at dumpingimporten forårsager yderligere skade for EU-erhvervsgrenen.
1. Skadestærskel
(119)
De midlertidige foranstaltninger over for importen med oprindelse i de pågældende lande bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe virkningerne af dumping uden at overstige omfanget af den skade, som dumpingimporten har forvoldt EU-erhvervsgrenen. Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, findes det, at enhver foranstaltning bør gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at dække sine produktionsomkostninger og samlet opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. i en situation uden dumpingimport.
(120)
Da de konstaterede underbudsmargener i alle tilfælde er højere end de respektive dumpingmargener, og da EU-erhvervsgrenen led tab i UP, bør enhver beregnet skadestærskel altid automatisk være højere. Det var derfor opfattelsen, at det ikke er nødvendigt med en detaljeret beregning af skadestærsklen.
2. Midlertidige foranstaltninger
(121)
På baggrund af ovenstående og i henhold til grundforordningens artikel 7, stk. 2, bør der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af den pågældende vare med oprindelse i Rusland og Tyrkiet svarende til det lavest fundne niveau (dumpingmargen eller skadestærskel) i henhold til reglen om den lavest mulige told, hvilket i alle tilfælde er dumpingmargenen.
(122)
For Ruslands vedkommende blev der som følge af det manglende samarbejde fra de russiske eksporterende producenters side beregnet en landsdækkende dumpingmargen som forklaret i betragtning 21-31.
(123)
Da samarbejdsniveauet blev anset for relativt lavt for Tyrkiets vedkommende, blev restdumpingmargenen baseret på en fornuftig metode, der førte til en margen, som er højere end den højeste af de individuelle margener for de tre samarbejdsvillige virksomheder som forklaret i betragtning 49.
(124)
På grundlag af ovenstående er den foreslåede told som følger:
Land
Virksomhed
Midlertidig antidumpingtold
Rusland
Alle virksomheder
23,8 %
Tyrkiet
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Alle andre virksomheder
16,7 %
(125)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af varer med oprindelse i de pågældende lande og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser og er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(126)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (4) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(127)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør toldsatsen for alle andre virksomheder ikke blot anvendes på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Unionen i UP.
H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(128)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, som gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige konklusioner, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af rørfittings (undtagen støbte fittings, flanger og fittings med gevind) af jern eller stål (undtagen rustfrit stål) med største udvendige diameter på 609,6 mm og derunder, af den art der anvendes til stuksvejsning eller andre formål, med oprindelse i Rusland og Tyrkiet, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 og ex 7307 99 80 (Taric-kode 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 og 7307998098).
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:
Land
Virksomhed
Midlertidig antidumpingtold
Taric-tillægskode
Rusland
Alle virksomheder
23,8 %
-
Tyrkiet
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Alle andre virksomheder
16,7 %
B999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de berørte parter inden for en frist på en måned efter nærværende forordnings ikrafttrædelse fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 30. juli 2012.
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 699/2012
ze dne 30. července 2012
o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení
(1)
Dne 1. listopadu 2011 informovala Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím zveřejnění oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka (dále též „dotčené země“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu podaného dne 20. září 2011 Výborem na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě více než 40 % celkové výroby některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli v Unii. Podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise o zahájení řízení úředně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a zástupce dotčených zemí, známé dovozce a uživatele. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(4)
Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
a) Výběr vzorku výrobců v Unii
(5)
V souladu s článkem 17 základního nařízení a s ohledem na zjevně velký počet výrobců v Unii se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro účely zjištění újmy.
(6)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Tento vzorek sestával ze tří společností z celkového počtu 22 výrobců v Unii, o nichž bylo známo před zahájením šetření, že vyrábí obdobný výrobek.
(7)
Vzorek byl vybrán na základě objemu prodeje a výroby, jež mohou být přiměřeně prošetřeny v daném časovém rámci. Do vzorku byli zařazeni výrobci se sídlem ve čtyřech členských státech, přičemž na ně připadá 48 % celkového prodeje všech výrobců z Unie, které se uskutečnily v Unii, a představují 64 % výrobců, kteří se přihlásili. Žádná ze zúčastněných stran nevyjádřila nesouhlas s navrženým vzorkem.
b) Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení
(8)
Vzhledem k potenciálně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení předpokládal výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, tak vzorek vybrat, byli všichni dovozci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení uvedli základní údaje týkající se jejich činností souvisejících s výrobkem, který je předmětem šetření, během období šetření (od 1. října 2010 do 30. září 2011).
(9)
Z celkem 38 dovozců, kteří nejsou ve spojení a na něž se Komise obrátila, odpovědělo ve stanovené lhůtě na dotazník pro výběr vzorku pouze pět společností. Jedna společnost se ukázala být spíše uživatelem, než dovozcem výrobku. Proto se mělo za to, že výběr vzorku není nutný, a dotazníky byly zaslány všem čtyřem dovozcům, kteří se přihlásili. Na dotazník nakonec odpověděli pouze dva dovozci, kteří při šetření plně spolupracovali.
c) Výběr vzorku vyvážejících výrobců
(10)
Vzhledem k zřejmému vysokému počtu vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo v souladu s článkem 17 základního nařízení s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný a pokud ano, tak vzorek vybrat, byli všichni vyvážející výrobci požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení uvedli aby v souladu se zněním oznámení o zahájení uvedli základní údaje týkající se jejich činností souvisejících s výrobkem, který je předmětem šetření, během období šetření (od 1. října 2010 do 30. září 2011). Konzultovány byly rovněž orgány dotčených zemí.
(11)
Pokud jde o Rusko, při šetření nespolupracovali žádní vyvážející výrobci. Pokud jde o turecké vyvážející výrobce, přihlásily se tři společnosti, a Komise proto rozhodla, že výběr vzorku není v případě Turecka nutný. Dané tři spolupracující turecké společnosti představují většinu tureckého vývozu do Unie během období šetření.
d) Odpovědi na dotazník a ověření informací na místě
(12)
Aby mohla Komise provést svou analýzu, zaslala dotazníky všem třem spolupracujícím tureckým vyvážejícím výrobcům, jakož i výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a spolupracujícím dovozcům a uživatelům, kteří nejsou ve spojení.
(13)
Odpovědi na dotazník přišly od všech tří spolupracujících tureckých vyvážejících výrobců, od všech výrobců v Unii zařazených do vzorku, dvou dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a čtyř uživatelů.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. V prostorách těchto společností se uskutečnily inspekce na místě:
Vyvážející výrobci v Turecku
-
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul, Turecko,
-
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul, Turecko,
-
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul, Turecko.
Výrobci v Unii
-
ERNE Fittings, Schlinz, Rakousko,
-
Virgilio CENA & Figli S.p.A., Brescia, Itálie.
3. Období šetření
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2010 do 30. září 2011 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od roku 2008 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
4. Platná opatření vztahující se na další třetí země
(16)
V platnosti jsou antidumpingová opatření vztahující se na některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli pocházející z Malajsie, Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Thajska a v důsledku praktik obcházení rovněž na některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli pocházející z Čínské lidové republiky a zasílané z Indonésie, Srí Lanky, Filipín a Tchaj-wanu (s určitými výjimkami) (3). Země uvedené v předchozí větě se dále označují jako „země v režimu antidumpingových opatření“.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(17)
Dotčeným výrobkem jsou potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) o největším vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 („dotčený výrobek“).
(18)
V rámci výrobního procesu se pro výrobu kolen, přechodek a profilů tvaru T používají bezešvé nebo svařované ocelové trubky, zatímco pro výrobu uzávěrů se obvykle jako surovina používají ocelové plechy. Kolena a přechodky se vyrábějí řezáním a tvarováním, ohýbáním nebo krácením. Profily tvaru T se vyrábějí za použití hydrostatického tlaku a uzávěry jsou vyráběny tvarováním plechů nebo desek. Před zabalením výrobku dále obvykle dochází k srážení hran a otryskávání pískem. V určitých případech se též provádí galvanizace výrobku. Všechny typy výrobků mají stejné základní fyzikální, chemické a technické charakteristiky a stejná základní užití.
(19)
Potrubní tvarovky se používají v petrochemickém průmyslu, stavebnictví, při výrobě energie, stavbě lodí a v průmyslových zařízeních. Ve všech výše uvedených aplikacích jsou používány za účelem spojování trubek nebo rour.
2. Obdobný výrobek
(20)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek a některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli prodávané na domácím trhu v dotčených zemích a rovněž některé potrubní tvarovky ze železa nebo oceli prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie mají stejné základní fyzické, chemické a technické vlastnosti a stejná základní užití. Předběžně se tedy považují za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Rusko
(21)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění výše, žádný ruský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. Proto byly v souladu s článkem 18 základního nařízení výpočty související s dumpingem v případě Ruska byly provedeny na základě dostupných údajů, jak je vysvětleno níže.
1.1 Běžná hodnota
(22)
V důsledku neexistující spolupráce ze strany ruských vyvážejících výrobců byla běžná hodnota pro Rusko vypočtena na základě dostupných údajů.
(23)
Je třeba připomenout, že podnět obsahoval důkazy prima facie o dumpingu v souvislosti s ruským dovozem dotčeného výrobku. V důsledku chybějících podrobnějších informací byl výpočet, jenž vedl k uvedeným důkazům, založen na početně zjištěné běžné hodnotě pro Rusko. Nicméně za účelem přesnějšího stanovení běžné hodnoty Komise předběžně rozhodla, že běžná hodnota pro Rusko má být stanovena na základě informací získaných během šetření od těch tureckých vyvážejících výrobců, kteří používají ruské bezešvé trubky a roury jako vstupy pro výrobu dotčeného výrobku. Náklady na suroviny skutečně představují převážnou část celkových výrobních nákladů dotčeného výrobku, a proto byla tato metoda považována za nejvíce přiměřenou pro stanovení běžné hodnoty pro Rusko na základě dostupných skutečností.
(24)
Běžná hodnota pro Rusko byla tudíž vypočtena určením váženého průměru běžné hodnoty těch spolupracujících tureckých vyvážejících výrobců, kteří kupují část svých surovin z Ruska.
(25)
Je důležité poznamenat, že výsledná běžná hodnota byla místo všech typů dotčeného výrobku stanovena pro typ výrobku (kolena), který představuje nejvyšší objem dovozu, s cílem umožnit reprezentativní srovnání s vývozní cenou (viz následující body odůvodnění).
1.2 Vývozní cena
(26)
V důsledku chybějících podrobnějších informací o cenách byla vývozní cena pro dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska stanovena na základě údajů Eurostatu o dovozu. Vzhledem k velké škále sortimentní skladby spadající pod určité kódy KN byla vývozní cena určena omezením využití údajů Eurostatu na typ výrobku (kolena) představující nejvyšší objem dovozu, což je považováno za reprezentativní pro všechny typy dotčeného výrobku. Vývozní cena byla proto založena na kódu KN 7307 93 11.
(27)
Výše zmíněné údaje Eurostatu o dovozu musely být upraveny s ohledem na skutečnost, že některé dovozní transakce z Ruska do Bulharska, Estonska a Litvy obsahovaly chybná celní prohlášení, s největší pravděpodobností v důsledku chybného zařazení výrobků. Tyto transakce byly určeny s využitím statistiky dovozu dostupné v databázi podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení a byly vyňaty z výpočtu vývozní ceny s cílem vyhnout se při výpočtu dumpingu použití zkreslené vývozní ceny.
1.3 Srovnání
(28)
Dumpingové rozpětí bylo stanoveno srovnáním vývozní ceny ze závodu na základě údajů Eurostatu s běžnou hodnotou pro Rusko stanovenou, jak je uvedeno výše.
(29)
Pro účely stanovení vývozní ceny ze závodu byla vývozní cena CIF vycházející z údajů Eurostatu (s korekcí pro eliminaci zkreslení, jak je uvedeno výše) upravena o náklady na přepravu. Pro tento účel byly použity náklady na přepravu, jak jsou vypočítány v podnětu, což bylo považováno za přiměřený odhad.
1.4 Dumpingové rozpětí
(30)
Celostátní dumpingové rozpětí bylo vyjádřeno jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
(31)
Na základě výše uvedeného celostátní prozatímní dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Všechny společnosti
23,8 %
2. Turecko
2.1 Běžná hodnota
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise u každého ze tří spolupracujících vyvážejících výrobců nejdříve stanovila, zda je jejich celkový domácí prodej obdobného výrobku reprezentativní, tj. zda celkový objem těchto prodejů představuje alespoň 5 % jejich celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie. Šetření stanovilo, že domácí prodej obdobného výrobku byl u všech spolupracujících vyvážejících výrobců reprezentativní.
(33)
Komise následně určila ty typy výrobků prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly shodné s typy prodávanými na vývoz do Unie nebo jim byly velmi podobné.
(34)
Dále bylo pro každý typ obdobného výrobku, který prodali vyvážející výrobci na domácím trhu a který je srovnatelný s typem dotyčného výrobku, jenž je prodáván na vývoz do Unie, zjištěno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní, pokud objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům v období šetření představoval přibližně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku prodávaného na vývoz do Unie. Šetřením bylo zjištěno, že v případě všech tří společností byl domácí prodej pro většinu typů výrobku reprezentativní.
(35)
Komise následně zkoumala, zda je možné prodej každého typu dotčeného výrobku na domácím trhu v reprezentativním množství považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Tento přezkum proběhl tak, že byl pro každý typ výrobku stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
(36)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje daného typu výrobku.
(37)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(38)
Šetřením bylo stanoveno, že ziskový prodej některých srovnatelných typů výrobků činil více než 80 % celkového domácího prodeje, a proto byl u tohoto prodeje pro výpočet průměrné ceny pro běžnou hodnotu použit veškerý domácí prodej. Pro ostatní typy výrobků rovněž považované za prodávané v běžném obchodním styku byl použit pouze ziskový prodej.
(39)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, mělo se za to, že nebyly prodány v běžném obchodním styku. Pro prodeje typů výrobků neuskutečněné v běžném obchodním styku, jakož i pro typy výrobků, které nebyly prodány na domácím trhu v reprezentativním množství, bylo nezbytné běžnou hodnotu stanovit početně. Všechny tři šetřené společnosti prodávaly tyto typy výrobků na vývoz do Unie, i když pouze v omezeném množství.
(40)
Pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk realizovaný příslušnými spolupracujícími vyvážejícími výrobci při domácím prodeji obdobného výrobku na domácím trhu v běžném obchodním styku během období šetření přičteny k jejich průměrným výrobním nákladům během období šetření. Pro typy výrobku prodávané na domácím trhu v nereprezentativním množství byl ke stanovení běžné hodnoty použit vážený průměr zisku a prodejní, správní a režijní náklady na tento nereprezentativní prodej v běžném obchodním styku.
2.2 Vývozní cena
(41)
Ve všech případech byl dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii, a proto byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.
(42)
Jedna ze tří spolupracujících tureckých společností během období šetření uskutečnila prodej na vývoz do Unie pouze ve velmi omezeném množství. Dotyčná společnost tvrdila, že chce zvýšit svůj vývoz do Unie, avšak nebyla schopna nabízet dovozcům dostatečně nízké ceny, a požádala, aby tato skutečnost byla při analýze vzata v úvahu.
(43)
Pokud však jde o výpočet dumpingu pro tuto společnost, bylo nutné vycházet z jejího omezeného prodeje. Ačkoli byl prodej této společnosti do Unie omezený, musí být brán v potaz a použit jako jediný možný základ pro výpočet individuálního dumpingového rozpětí pro tuto společnost. V žádném případě nelze neschopnost společnosti prodat více kvůli své údajně vysoké ceně posuzovat jako faktor, který by měl ovlivnit výpočet dumpingu ve vztahu k této společnosti.
2.3 Srovnání
(44)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly porovnány na základě ceny ze závodu. Za účelem zajištění spravedlivého porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly provedeny ve všech případech, kdy to bylo považováno za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy. Zejména byla umožněna úprava zohledňující náklady na přepravu a pojištění včetně přepravy ve vyvážející zemi, slev, provizí, úvěrových nákladů a bankovních poplatků.
2.4 Dumpingová rozpětí
(45)
Prozatímní dumpingová rozpětí byla vyjádřena jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.
a) Dumpingové rozpětí u prošetřovaných společností
(46)
Individuální dumpingové rozpětí u jednoho ze tří spolupracujících vyvážejících výrobců bylo stanoveno v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem ceny společností za dotčený výrobek při vývozu do Unie.
(47)
Pokud však jde o zbývající dva spolupracující turecké výrobce, výpočty týkající se dumpingu v jejich případě ukázaly, že společnosti prováděly cílený dumping, a sice pokud jde o konkrétní období, jakož i konkrétní zákazníky a regiony. Ukázalo se, že jejich vývozní ceny byly jasně strukturované a lišily se pro různé zákazníky, regiony i časová období. Kromě toho výpočet dumpingu na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen neodráží plný rozsah dumpingu, kterého se dopouštěli oba dotčení výrobci.
(48)
Za účelem zohlednění plného rozsahu dumpingu prováděného oběma dotčenými společnostmi byla proto v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení běžná hodnota stanovená na základě váženého průměru v jejich případě porovnána s cenami všech jednotlivých vývozních transakcí směřujících do Unie.
b) Dumpingové rozpětí u nespolupracujících společností
(49)
Pokud jde o všechny nespolupracující turecké vyvážející výrobce, bylo stanoveno zbytkové dumpingové rozpětí. Vzhledem k tomu, že úroveň spolupráce byla považována za poměrně nízkou (objem vývozu tří spolupracujících tureckých společností představoval méně než 80 % celkového tureckého vývozu do Unie během období šetření), bylo zbytkové dumpingové rozpětí určeno na základě odpovídající metody vedoucí k rozpětí, které je vyšší než nejvyšší z individuálních rozpětí uvedených tří spolupracujících společností. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě prodeje reprezentativních typů výrobku, který uskutečnil turecký spolupracující výrobce s nejvyšším dumpingovým rozpětím z uvedených tří spolupracujících společností.
(50)
Na základě výše uvedeného prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Všechny ostatní společnosti
16,7 %
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii a výrobní odvětví Unie
(51)
V průběhu období šetření vyrábělo obdobný výrobek 22 výrobců v Unii. Všech 22 výrobců v Unii představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude tudíž dále souhrnně označováno jako „výrobní odvětví Unie“.
(52)
Jak je uvedeno v 7. bodě odůvodnění výše, tři výrobci v Unii vybraní do vzorku představují přibližně 50 % celkového prodeje obdobného výrobku uskutečněného výrobci z Unie.
2. Spotřeba v Unii
(53)
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie podle informací získaných z odpovědí společností vybraných do vzorku na dotazník, na základě odhadů uvedených v podnětu týkajících se zbývajících výrobců v Unii a na základě údajů Eurostatu o objemu dovozu.
(54)
Spotřeba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření výrazně poklesla, a sice o 40 %. V roce 2009 se snížila o 44 % a na dané úrovni se udržela i v roce 2010 a poté se v období šetření mírně zvýšila o 4 procentní body.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (v t)
98 197
55 172
54 878
58 706
Index (2008 = 100)
100
56
56
60
3. Dovoz z dotčených zemí
3.1 Souhrnné posouzení účinků dotčeného dovozu
(55)
Komise zjišťovala, zda by dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka neměly být posouzeny souhrnně v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(56)
Šetření v případě obou dotčených zemí ukázalo, že dumpingová rozpětí byla nad úrovní minimální hranice určené v čl. 9 odst. 3 základního nařízení a že objem dumpingového dovozu z těchto dvou zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
(57)
Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi dovozem z Ruska a Turecka v případě obdobného výrobku, z šetření vyplynulo, že výrobci z těchto zemí využívají stejné prodejní kanály a prodávají obdobným kategoriím odběratelů. Z šetření navíc vyplynulo, že dovoz z obou těchto zemí vykazoval v posuzovaném období stoupající trend, pokud jde o podíly na trhu.
(58)
Dva spolupracující turečtí vývozci tvrdili, že kumulace dovozu z Ruska a Turecka není v tomto případě vhodná, neboť dovoz z obou těchto zemí vykazuje různé trendy, pokud jde o objem a ceny.
(59)
V tomto ohledu je třeba poznamenat, že šetřením bylo stanoveno, že zatímco dovoz z Turecka je relativně stabilní, pokud jde o objemy, dovoz z Ruska narůstá. Vzhledem k poklesu poptávky v posuzovaném období však podíl dovozu z obou zemí na trhu roste. Zároveň se nezdá, že jejich ceny přinejmenším v období mezi rokem 2009 a obdobím šetření (vysoká průměrná cena u dovozu z Ruska v roce 2008 byla pravděpodobně důsledkem nesprávného vykazování), byly významně odlišné, přičemž průměrné ruské ceny jsou poněkud nižší, ale velmi blízké průměrným tureckým cenám.
(60)
S ohledem na výše uvedené se má předběžně za to, že všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení jsou splněna a že dovoz z Ruska a Turecka by měl být posuzován souhrnně.
3.2 Objem dumpingového dovozu
(61)
Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku z dotčených zemí na trh Unie v posuzovaném období vzrostl o 46 %. Konkrétně se dovoz v roce 2009 snížil o 31 %, a poté se v roce 2010 prudce zvýšil o 89 procentních bodů a v období šetření mírně klesl přibližně o 12 procentních bodů. Objem dumpingového dovozu v období šetření dosáhl 2 935 tun.
Tabulka 2
Dumpingový dovoz z dotčených zemí
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (v t)
2 009
1 392
3 174
2 935
Index (2008 = 100)
100
69
158
146
Podíl na trhu
2 %
3 %
6 %
5 %
Zdroj: Eurostat.
3.3 Podíl dumpingového dovozu na trhu
(62)
Podíl dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu se v průběhu posuzovaného období více než zdvojnásobil, když vzrostl z 2 % na 5 %.
3.4 Ceny
a) Vývoj cen
(63)
Níže uvedená tabulka udává průměrnou cenu dumpingového dovozu z dotčených zemí s dodáním na hranice Unie před proclením, a to na základě údajů Eurostatu. Během posuzovaného období průměrná cena dovozu z dotčených zemí zůstala obecně na stabilní úrovni 1 961 EUR za tunu, s výjimkou roku 2010, kdy se snížila o zhruba 150 EUR.
Tabulka 3
Průměrné ceny dumpingového dovozu
2008
2009
2010
OŠ
Průměrné prodejní ceny za tunu
1 961
1 936
1 788
1 961
Index (2008 = 100)
100
99
91
100
Zdroj: Eurostat.
b) Cenové podbízení
(64)
Bylo provedeno cenové srovnání jednotlivých typů výrobku z hlediska prodejních cen spolupracujících tureckých vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobců z Unie zařazených do vzorku. Vzhledem k tomu, že ruští vývozci při šetření nespolupracovali, byl proveden výpočet podbízení za použití průměrných cen CIF uváděných Eurostatem a průměrných prodejních cen unijních výrobců v rámci Unie. V případě potřeby byly učiněny úpravy s ohledem na obě dotčené země, aby se zohlednila úroveň obchodu a náklady vynaložené po dovozu, včetně cla v případě Ruska.
(65)
Srovnání ukázalo, že u dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí a prodávaného v Unii za dumpingové ceny docházelo během období šetření k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie až o cca 30 %.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(66)
Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnuje zkoumání dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských činitelů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.
(67)
Jak je vysvětleno výše, Komise v případě výrobců v Unii využila výběr vzorku. Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:
-
Makroekonomické prvky (výroba, výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, ceny a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celkové výroby v Unii na základě posouzení údajů od spolupracujících výrobců a v případě ostatních výrobců v Unii na základě odhadu vycházejícího z údajů z podnětu.
-
Analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost navýšit kapitál a investice) byla provedena u výrobců zařazených do vzorku na základě jimi dodaných údajů.
4.1 Makroekonomické prvky
a) Výroba
(68)
Výroba v Unii mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla o 44 %. Konkrétně v roce 2009 šlo o pokles o 47 % a v roce 2010 o další 2 procentní body, načež v období šetření následoval mírný nárůst o 5 procentních bodů a výroba dosáhla hodnoty 53 653 tun.
Tabulka 4
Výroba
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (t)
95 079
49 917
48 017
53 653
Index (2008 = 100)
100
53
51
56
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(69)
Výrobní kapacita výrobců v Unii vykazovala v posuzovaném období stálou úroveň a dosahovala hodnoty 179 912 tun.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (t)
179 912
179 912
179 912
179 912
Index (2008 = 100)
100
100
100
100
Míra využití
53 %
28 %
27 %
30 %
Index (2008 = 100)
100
53
51
56
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
(70)
Využití kapacity v roce 2008 odpovídalo 53 %, v roce 2009 se snížilo na 28 %, v roce 2010 na 27 % a v období šetření mírně stouplo na 30 %. Vývoj míry využití jasně odráží trend výroby, neboť výrobní kapacita zůstávala stejná.
c) Objem prodeje
(71)
Objem prodeje uskutečněného výrobci v Unii odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, v průběhu posuzovaného období klesl o 38 %. V roce 2009 klesl prodej o 45 %, v roce 2010 zůstal na této úrovni a v období šetření mírně stoupl o 7 procentních bodů. Během období šetření prodej výrobního odvětví Unie činil 42 379 tun.
Tabulka 6
Prodej výrobního odvětví Unie
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (t)
68 870
37 649
37 890
42 379
Index (2008 = 100)
100
55
55
62
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
d) Podíl na trhu
(72)
Podíl výrobců z Unie na trhu byl během posuzovaného období poměrně stálý a v období šetření dokonce narostl na 72 %. Větší podíl na trhu je odrazem skutečnosti, že se objem prodeje výrobců z Unie snížil o něco méně nežli spotřeba v daném období.
Tabulka 7
Podíl výrobců z Unie na trhu
2008
2009
2010
OŠ
Podíl na trhu
70 %
68 %
69 %
72 %
Index (2008 = 100)
100
97
98
103
Zdroj: odpovědi na dotazník, podnět a Eurostat
e) Růst
(73)
Vzhledem k tomu, že spotřeba mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesla o 40 %, konstatuje se, že výrobci v Unii nemohli profitovat z růstu trhu.
f) Zaměstnanost
(74)
Úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření vykazuje pokles o 18 %. Konkrétně počet zaměstnaných lidí významně poklesl mezi lety 2008 a 2009 z 982 na 824 neboli o 16 % a v roce 2010 zůstal blízko této hodnoty, než došlo k dalšímu poklesu na 801 v období šetření.
Tabulka 8
Zaměstnanost
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (počet osob)
982
824
833
801
Index (2008 = 100)
100
84
85
82
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
g) Produktivita
(75)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, poklesla v průběhu posuzovaného období o 31 %. Tento pokles odráží skutečnost, že se výroba snižovala rychleji než úroveň zaměstnanosti.
Tabulka 9
Produktivita
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (v tunách na zaměstnance)
194
121
115
134
Index (2008 = 100)
100
63
60
69
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
h) Prodejní ceny
(76)
Roční průměrné prodejní ceny výrobců v Unii pro nezávislé odběratele na trhu Unie poklesly v průběhu posuzovaného období o více než 10 %. Konkrétně se v roce 2009 průměrné ceny nejprve zvýšily o přibližně 12 %, aby v roce 2010 prudce poklesly o 23 procentních bodů, a na této úrovni se udržely během období šetření. V období šetření průměrná cena výrobců v Unii činila 3 096 EUR za tunu.
Tabulka 10
Průměrné ceny výrobců v Unii
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (EUR/t)
3 489
3 911
3 116
3 096
Index (2008 = 100)
100
112
89
89
Zdroj: odpovědi na dotazník a podnět.
(77)
Jak je uvedeno výše, u prodejních cen výrobního odvětví Unie docházelo k cenovému podbízení prostřednictvím dumpingového dovozu z Ruska a Turecka.
i) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(78)
Vzhledem k objemu, podílu na trhu a cenám dovozu z Ruska a Turecka nelze považovat dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie za zanedbatelný. Je důležité připomenout, že proti osmi zemím jsou uplatňována antidumpingová opatření, jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění výše. Vzhledem k tomu, že v období posuzovaném v tomto šetření výrobní odvětví Unie zaznamenalo pokles prodeje a ztráty, není možné zaznamenat žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výroba Unie je nadále zranitelná vůči poškozujícímu účinku případného dumpingového dovozu na trhu Unie.
4.2 Mikroekonomické prvky
a) Stav zásob
(79)
Konečný stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku poklesl mezi rokem 2008 a obdobím šetření o 18 %. Konkrétně se stav zásob v roce 2009 mírně zvýšil o 2 % a později v roce 2010 klesl o 13 procentních bodů a v období šetření o dalších 7 procentních bodů. V období šetření činil konečný stav zásob výrobců v Unii 5 338 tun.
Tabulka 11
Konečný stav zásob
Vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Jednotka (t)
6 526
6 661
5 822
5 338
Index (2008 = 100)
100
102
89
82
Zdroj: odpovědi na dotazník.
b) Mzdy
(80)
Roční mzdové náklady mezi rokem 2008 a obdobím šetření klesly o 10 %. Konkrétně v roce 2009 mzdové náklady významně klesly, a sice o 20 % (což odpovídalo snížení zaměstnanosti), a později v roce 2010 se zvýšily o 4 procentní body a během období šetření o dalších 5 procentních bodů.
Tabulka 12
Roční mzdové náklady
Vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (EUR)
26 412 013
21 500 757
22 490 982
23 860 803
Index (2008 = 100)
100
81
85
90
Zdroj: odpovědi na dotazník.
c) Ziskovost a návratnost investic
(81)
Během posuzovaného období se ziskovost prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na trhu Unie, uskutečněného výrobním odvětvím Unie, vyjádřená jako procento čistých prodejů, snížila z úrovně zdravých zisků na úroveň významných ztrát. Konkrétně se zisk propadl z 9,6 % v roce 2008 na - 1,2 % v roce 2009 a v roce 2010 následoval další propad na - 7,8 %. V období šetření se situace mírně zlepšila, když ztráty dosahovaly - 7,0 %.
Tabulka 13
Ziskovost a návratnost investic
Vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Ziskovost prodeje v Unii
9,6 %
-1,2 %
-7,8 %
-7,0 %
Index (2008=100)
100
-12
-81
-73
Návratnost investic
23,9 %
-1,7 %
-9,4 %
-10,6 %
Index (2008=100)
100
-7
-39
-44
Zdroj: odpovědi na dotazník.
(82)
Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě odpovídala vývoji ziskovosti.
d) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(83)
Čistý peněžní tok z provozní činnosti byl v roce 2008 kladný ve výši 9,3 milionu EUR. V roce 2009 došlo k jeho mírnému zvýšení na 9,8 milionu EUR, avšak v roce 2010 nastal pokles až na hodnotu pouze 1,5 milionu EUR, načež v období šetření dosáhl peněžní tok záporné hodnoty - 4,6 milionu EUR.
(84)
Známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy s navyšováním kapitálu, se neobjevily, zejména z toho důvodu, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.
Tabulka 14
Peněžní tok
Vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (EUR)
9 279 264
9 851 842
1 470 524
-4 662 347
Index (2008 = 100)
100
106
16
-50
Zdroj: odpovědi na dotazník.
e) Investice
(85)
Roční investice do výroby obdobného výrobku u společností zařazených do vzorku v průběhu posuzovaného období neustále klesaly. Největší pokles o 32 % nastal v roce 2009, načež následoval pokles o 25 procentních bodů v roce 2010 a o dalších 8 procentních bodů v období šetření. Celkově roční investice poklesly z 8,3 milionu EUR v roce 2008 na 2,9 milionu EUR v období šetření.
Tabulka 15
Čisté investice
Vzorek
2008
2009
2010
OŠ
Jednotky (EUR)
8 309 731
5 658 145
3 579 323
2 946 383
Index (2008 = 100)
100
68
43
35
Zdroj: odpovědi na dotazník.
5. Závěr ohledně újmy
(86)
Z rozboru makroekonomických údajů vyplývá, že výrobci v Unii během posuzovaného období významně snížili výrobu a prodej. To se časově shodovalo s poklesem poptávky na trhu Unie, proto došlo k mírnému zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Využití kapacity pokleslo z již nízké hodnoty 53 % v roce 2008 až na hodnotu 30 % v období šetření. Zaměstnanost též poklesla, a to o 18 %.
(87)
Příslušné mikroekonomické ukazatele současně ukazují na jednoznačné zhoršení ekonomické situace výrobců v Unii zařazených do vzorku. Vývoj cen, ziskovost a návratnost investic ukazují velmi negativní obrázek, kdy ze zdravých hodnot dosahovaných v roce 2008 došlo k poklesu s výraznými ztrátami v období šetření. Peněžní tok též významně poklesl.
(88)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Úvod
(89)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které mohly vedle dumpingového dovozu výrobnímu odvětví Unie způsobovat újmu, aby bylo zajištěno, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
2. Účinek dumpingového dovozu
(90)
Mezi rokem 2008 a obdobím šetření vzrostl objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku o 46 %, a to na trhu, který se zmenšil o 40 %, což mělo za následek zvýšení jeho podílu na trhu Unie ze 2 % na 5 %.
(91)
Nárůst dumpingového dovozu dotčeného výrobku z dotčených zemí v posuzovaném období se časově shodoval s klesající tendencí všech ukazatelů újmy zaznamenaných u výrobního odvětví Unie s výjimkou podílu na trhu. Výrobní odvětví Unie přišlo o 38 % svého prodeje v Unii a prodejní ceny klesly o 11 % kvůli cenovému tlaku, který na trhu Unie působil levný dumpingový dovoz.
(92)
Významné cenové podbízení zabránilo výrobnímu odvětví Unie dále promítnout zvýšené výrobní náklady, což mělo za následek klesající a záporné hodnoty ziskovosti během období šetření.
(93)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z Ruska a Turecka působí výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.
3. Účinky jiných činitelů
3.1 Dovoz z dalších třetích zemí
(94)
Během posuzovaného období byl zaznamenán významný dovoz z dalších třetích zemí, včetně zemí v režimu antidumpingových opatření. Celkový podíl dovozu z jiných zemí než z Ruska a Turecka na trhu se mezi rokem 2008 a obdobím šetření snížil z 28 % na 23 %.
(95)
Následující tabulka, která vychází z údajů Eurostatu, ukazuje vývoj dovozních objemů, cen a podílů na trhu zemí v režimu antidumpingových opatření a dalších třetích zemí.
Tabulka 16
Dovoz z dalších třetích zemí
Země
2008
2009
2010
OŠ
Země v režimu antidumpingových opatření
Objemy (v t)
20 614
13 286
9 721
9 784
Podíl na trhu (v %)
21
24
18
17
Prům. cena (v EUR)
1 639
1 749
1 468
1 563
Ostatní třetí země
Objemy (v t)
6 705
2 844
4 093
3 608
Podíl na trhu (v %)
7
5
7
6
Prům. cena (v EUR)
2 279
2 962
2 319
2 925
Souhrn všech třetích zemí s výjimkou Ruska a Turecka
Objemy (v t)
27 319
16 131
13 814
13 392
Podíl na trhu (v %)
28
29
25
23
Prům. cena (v EUR)
1 796
1 963
1 720
1 930
(96)
Jak ukazuje tabulka výše, dovoz z daných osmi zemí v režimu antidumpingových opatření nadále pronikal na trh Unie, ačkoliv jeho podíl na trhu klesl z 21 % v roce 2008 na 17 % v období šetření. Průměrné ceny u uvedeného dovozu jsou obecně nižší než ceny u dumpingového dovozu z dotčených zemí. Výše uvedená tabulka vycházející z údajů Eurostatu samozřejmě ukazuje průměrné ceny CIF před uplatněním cla. Přesto však i v případě, kdy je antidumpingové clo zohledněno, ceny těchto dovozů nadále zůstávají na nízké úrovni srovnatelné s cenami ruského a tureckého dovozu a jsou mnohem nižší než průměrné ceny výrobců v Unii.
(97)
Uznává se však, že výrobek, který je předmětem šetření, existuje ve značném množství různých typů a porovnání celkových průměrných cen možná nemusí být relevantním ukazatelem. Současně se má se za to, že v současnosti platná antidumpingová opatření odstraňují poškozující účinek uvedeného dovozu.
(98)
Vzhledem k tomu, že tržní podíl dovozu ze zemí, které jsou předmětem opatření, se snižuje, na základě uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že jakýkoli nepříznivý účinek tohoto levného dovozu není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a újmou, která je působena výrobnímu odvětví Unie.
(99)
Podíl dovozu z ostatních třetích zemí na trhu během posuzovaného období mírně poklesl z 7 % v roce 2008 na 6 % v období šetření. Průměrné ceny daného dovozu jsou obecně vyšší než u dumpingového dovozu z dotčených zemí, avšak o něco nižší než průměrné ceny u výrobců v Unii.
(100)
Ačkoli porovnání celkových průměrných cen nemusí být považováno za relevantní ukazatel kvůli existenci široké škály typů výrobků, vzhledem k tomu, že uvedený dovoz vykazuje klesající trend, se předběžně konstatuje, že jakýkoli nepříznivý účinek dovozu z ostatních třetích zemí rovněž není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z dotčených zemí a újmou působenou výrobnímu odvětví Unie.
3.2 Dopad zmenšení trhu a hospodářské krize
(101)
Finanční a hospodářská krize z období 2008/09 je se vší pravděpodobností důvodem snížení spotřeby potrubních tvarovek. Spotřeba v letech 2008 a 2009 klesla o více než 40 % a na této nízké úrovni zůstala po celý zbytek posuzovaného období (ačkoliv v období šetření došlo k jejímu mírnému zvýšení). Vzhledem k tomu, že fixní náklady představují až 40 % výrobních nákladů výrobců v Unii, vede snížení poptávky, prodeje a výroby k výrazně vyšším jednotkovým výrobním nákladům. To má samozřejmě významný dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie.
(102)
Ačkoliv se uznává, že pokles produkce mohl mít dopad na situaci výrobního odvětví Unie, a to zejména v roce 2009 (kdy k tomuto poklesu došlo), je možné důvodně očekávat, že výrobní odvětví Unie by za normálních mohlo zvýšit své ceny alespoň ve střednědobém až dlouhodobém horizontu a zvýšení nákladů v následujících letech dále promítnout. Jak je však patrné z klesajících cen v Unii, v tomto případě tomu tak nebylo a má se za to, že důvodem bylo závažné podbízení prostřednictvím dumpingového dovozu.
(103)
Vzhledem k výše uvedeným okolnostem se vyvozuje prozatímní závěr, že jakýkoli nepříznivý účinek poklesu poptávky není takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi újmou způsobovanou výrobnímu odvětví Unie a dumpingovým dovozem z Ruska a Turecka.
4. Závěr týkající se příčinné souvislosti
(104)
Závěrem je třeba uvést, že dumpingový dovoz z Ruska a Turecka způsobil podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
(105)
Analyzovány byly rovněž jiné činitele, které mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. V této souvislosti bylo zjištěno, že dovoz z ostatních třetích zemí, včetně zemí v režimu antidumpingových opatření, a dopad poklesu poptávky, které sice možná také přispěly k újmě, nenarušují příčinnou souvislost.
(106)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů, které mají vliv na situaci výrobního odvětví Unie, náležitě rozlišeny a odděleny od poškozujícího účinku dumpingového dovozu, se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
(107)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(108)
V případě uložení opatření se očekává, že dojde ke zmírnění poklesu cen a ztrát a že se prodejní ceny výrobního odvětví Unie začnou narovnávat, což povede k významnému zlepšení finanční situace výrobního odvětví Unie.
(109)
Pokud by na druhou stranu antidumpingová opatření uložena nebyla, s největší pravděpodobností by se situace výrobního odvětví Unie nadále zhoršovala. Při takovém vývoji by výrobní odvětví Unie mohlo přijít o další podíl na trhu, jelikož není schopno držet krok s tržními cenami určovanými dumpingovým dovozem z dotčených zemí. Pravděpodobným dopadem by bylo další nikoli nezbytné snižování nákladů a zavírání výrobních zařízení v Unii s následným značným úbytkem pracovních míst.
(110)
S přihlédnutím k výše uvedeným činitelům se vyvozuje předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(111)
Jak je uvedeno výše, pouze dva dovozci, kteří nejsou ve spojení, při tomto šetření plně spolupracovali a poskytli odpověď na dotazník. Pouze malá část obratu těchto dvou dovozců souvisela s dalším prodejem dotčeného výrobku. Proto je pravděpodobné, že dopad opatření bude minimální.
3. Zájem uživatelů
(112)
Čtyři uživatelé spolupracovali v tomto šetření tím, že předložili odpověď na dotazník. Žádný z nich nedováží předmětný výrobek z dotčených zemí a všichni uvedli, že dopad případných opatření nebude významný.
(113)
Vzhledem k tomu, že se nepřihlásil žádný uživatel dovážející z dotčených zemí a při neexistenci jakýchkoli informací, které by naznačovaly opak, lze vyvodit předběžný závěr, že dopad opatření na ziskovost uživatelských výrobních odvětví a hospodářskou situaci bude spíše omezený.
4. Závěr ohledně zájmu Unie
(114)
Lze vyvodit závěr, že uložení opatření na dumpingový dovoz dotčeného výrobku z Ruska a Turecka umožní výrobnímu odvětví Unie podle očekávání zlepšit jeho situaci skrze vyšší objem prodeje, prodejní ceny a zisky. Ačkoliv se mohou objevit určité nepříznivé dopady v podobě vyšších nákladů pro některé dovozce, budou pravděpodobně omezené.
(115)
Dva spolupracující turečtí vývozci uvedli, že uložení opatření proti malé vyvážející zemi, jako je Turecko, by celý trh Unie prakticky ponechalo několika málo výrobcům, s výsledným negativním dopadem na konkurenční prostředí.
(116)
V této souvislosti je třeba uvést, že platí, že antidumpingové clo nemá být omezujícím prostředkem a bránit obchodním tokům ze zemí, které jsou předmětem šetření. Opatření mají zajistit narovnání podmínek pro různé účastníky na trhu. Zároveň je třeba poznamenat, že na trhu Unie je přítomno více než 20 evropských výrobců a dovoz z dalších třetích zemí je značný. Proto se jakékoli výhrady týkající se konkurenčního prostředí na trhu Unie nezdají být odůvodněné.
(117)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka.
G. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(118)
S ohledem na závěry, k nimž se dospělo v souvislosti s dumpingem, újmou, příčinnou souvislostí a zájmem Unie, je třeba uložit prozatímní opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka, aby se zabránilo další újmě způsobované výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem.
1. Úroveň pro odstranění újmy
(119)
Prozatímní opatření na dovoz pocházející z dotčených zemí by měla být uložena ve výši dostatečné k odstranění dumpingu, aniž by přitom přesahovala výši újmy, která je výrobnímu odvětví Unie působena dumpingovým dovozem. Při výpočtu výše cla nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu se má za to, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout celkově zisku před zdaněním, kterého by bylo možné přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez přítomnosti dumpingového dovozu.
(120)
Vzhledem k tomu, že zjištěná rozpětí cenového podbízení jsou ve všech případech vyšší než příslušná dumpingová rozpětí a že výrobní odvětví Unie utrpělo v období šetření ztráty, byla by jakákoli vypočtená úroveň pro odstranění újmy sama o sobě vždy ještě vyšší. Proto se mělo za to, že podrobný výpočet výše újmy není nutný.
2. Prozatímní opatření
(121)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se usuzuje, že by mělo být uloženo prozatímní antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Ruska a Turecka, a to ve výši odpovídající nižší ze zjištěných hodnot dumpingového rozpětí a úrovně pro odstranění újmy, podle pravidla nižšího cla, jímž je ve všech případech zjištěné dumpingové rozpětí.
(122)
S ohledem na to, že žádný z ruských vyvážejících výrobců nespolupracoval, bylo pro Rusko vypočteno celostátní dumpingové rozpětí, jak bylo vysvětleno výše v 21. až 31. bodě odůvodnění.
(123)
Na základě skutečnosti, že v případě Turecka byla úroveň spolupráce posouzena jako poměrně nízká, bylo zbytkové dumpingové rozpětí založeno na přiměřené metodě vedoucí ke stanovení rozpětí, které je vyšší než nejvyšší individuální dumpingové rozpětí tří spolupracujících společností, jak je vysvětleno ve 49. bodě odůvodnění výše.
(124)
Na základě výše uvedených skutečností navrhované celní sazby činí:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
Rusko
Všechny společnosti
23,8 %
Turecko
RSA
9,6 %
Sardogan
2,9 %
Unifit
12,1 %
Všechny ostatní společnosti
16,7 %
(125)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou konkrétně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě vztahující se na „všechny ostatní společnosti“.
(126)
Všechny žádosti o uplatňování těchto sazeb antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být zaslány Komisi (4) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činností společnosti, které se týkají výroby, domácích prodejů a prodejů na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(127)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se výše cla pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
H. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(128)
V zájmu řádného úředního postupu je nutno stanovit období, během kterého mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Je třeba rovněž uvést, že zjištění týkající se uložení cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a za účelem uložení případného konečného cla mohou být znovu posouzena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a závitových tvarovek) ze železa nebo oceli (kromě korozivzdorné oceli) s největším vnějším průměrem nejvýše 609,6 mm, druhu používaného pro svařování natupo nebo jiné účely, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Ruska a Turecka.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi činí:
Země
Společnost
Prozatímní antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Rusko
Všechny společnosti
23,8 %
-
Turecko
RSA Tesisat Malzemeleri San ve Ticaret AȘ, Küçükköy, Istanbul
9,6 %
B295
SARDOĞAN Endüstri ve Ticaret, Kurtköy Pendik, Istanbul
2,9 %
B296
UNIFIT Boru Baglanti Elemanlari Ltd. Sti, Tuzla, Istanbul
12,1 %
B297
Všechny ostatní společnosti
16,7 %
B999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se zúčastněné strany mohou vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. července 2012.