KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 478/2010
af 1. juni 2010
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af garn med høj styrke af polyestere med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (»grundforordningen«) (1), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Indledning
(1)
Kommissionen offentliggjorde den 8. september 2009 en meddelelse (indledningsmeddelelsen) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af garn med høj styrke af polyestere med oprindelse i Folkerepublikken Kina (Kina), Republikken Korea (Korea) og Taiwan (de pågældende lande).
(2)
Proceduren blev iværksat som følge af en klage, der blev indgivet den 27. juli 2009 af CIRFS - European Man-made Fibres Association (klageren) på vegne af producenter, der tegner sig for størstedelen, i dette tilfælde over 60 %, af den samlede EU-produktion af garn med høj styrke af polyestere. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.
1.2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt de klagende EU-producenter, andre EU-producenter, de eksporterende producenter, importører, brugere, andre parter, som den vidste var berørt af sagen, samt Kinas, Koreas og Taiwans repræsentanter om indledningen af proceduren. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
Klageren, andre EU-producenter, eksporterende producenter i Kina, Korea og Taiwan, importører og brugere fremsatte deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
I betragtning af det store antal eksporterende producenter i Kina og Korea og importører anførtes det i indledningsmeddelelsen, at man påtænkte at anvende stikprøveudtagning i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle kendte eksporterende producenter i Kina og Korea, og EU-importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden 1. juli 2008 til 30. juni 2009.
(6)
Som anført i betragtning 22 til 27, indsendte 11 eksporterende producenter i Kina de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Med hensyn til Korea fremlagde fire eksporterende producenter de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven.
(7)
Kommissionen udtog ud fra oplysningerne fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter en stikprøve på tre eksporterende producenter i Kina eller grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder med den største eksportmængde til Unionen. Alle berørte eksporterende producenter, deres sammenslutninger og de kinesiske myndigheder blev hørt og gav deres samtykke til udtagelsen af stikprøven.
(8)
For Koreas vedkommende fremlagde kun fire eksporterende producenter de nødvendige oplysninger for at kunne deltage i stikprøveudtagelsen. Da antallet af eksporterende producenter, som var villige til at samarbejde, var lavt, blev det besluttet, at det ikke var nødvendigt med stikprøver.
(9)
For at give de eksporterende producenter i Kina, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de kinesiske eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og til de eksporterende producenter, der ønskede at modtage sådanne spørgeskemaer med henblik på at søge om en individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3.
(10)
Kommissionen underrettede officielt de pågældende eksporterende producenter i Kina, de kinesiske myndigheder og klageren om resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. De fik desuden mulighed for at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres.
(11)
To eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, da de ikke opfyldte kriteriet i grundforordningens artikel 17, stk. 1, anmodede om en individuel margen, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3. Det var imidlertid opfattelsen, at en individuel undersøgelse af de pågældende eksporterende producenter ville have ført til yderligere kontrolbesøg på stedet og til en særlig analyse, og det ville således have været urimelig byrdefuldt og ville have hindret en rettidig afslutning af undersøgelsen. Derfor var den foreløbige konklusion, at de eksporterende producenters anmodning om en individuel undersøgelse ikke kunne imødekommes.
(12)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til alle parter, som, den vidste, var berørt, og til alle andre virksomheder, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, nemlig fire EU-producenter, 10 importører og 68 brugere.
(13)
De klagende EU-producenter, yderligere en EU-producent, der støttede undersøgelsen, to ikke-forretningsmæssigt forbundne importører og 33 brugere indsendte besvarelser.
(14)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og EU's interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
Producenter i Unionen:
-
Brilén SA, Barbastro, Spanien
-
Performance Fibers, Bascharage, Luxemburg og dens forretningsmæssigt forbundne virksomhed, Performance Fibers Longlaville, Longwy, Frankrig, Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Tyskland, Performance Fibers, Bobingen, Tyskland, Performance Fibers, Guben, Tyskland
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Tyskland
-
Sioen, Mouscron, Belgien.
Importører i Unionen:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Tyskland.
Brugere i Unionen:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Rumænien
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Tyskland
-
Michelin, Clermont Ferrand, Frankrig
-
Mitas AS, Prague, Tjekkiet.
Eksporterende producenter i Kina:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co, Ltd., Shaoxing
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Eksporterende producenter i Korea:
-
Hyosung Corporation, Seoul
-
Kolon Industries Inc, Seoul
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan
-
Samyang Corporation, Seoul.
Eksporterende producenter i Taiwan:
-
Far Eastern Textiles Co. Ltd, Taipei
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen:
-
Hyosung Luxembourg SA, Luxembourg.
Producenter i referencelandet:
-
Performance Fibers, Inc. og Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, USA.
1.3. Undersøgelsesperiode
(15)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. juli 2008 til 30. juni 2009 (undersøgelsesperioden eller UP). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra januar 2005 til udgangen af undersøgelsesperioden (den betragtede periode).
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
2.1. Den pågældende vare
(16)
Den pågældende vare er garn med høj styrke af polyestere (undtagen sytråd), ikke i detailsalgsoplægninger, herunder monofilamenter af finhed under 67 decitex, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, Republikken Korea og Taiwan (den pågældende vare), der i øjeblikket tariferes under KN-kode 5402 20 00.
(17)
Den pågældende vare har usædvanlige egenskaber og bruges til en række forskellige formål, som f.eks. forstærkning af dæk, brede tekstiler, transportbånd, sikkerhedsbælter, net og geokunststoffer.
(18)
I løbet af undersøgelsen hævdede visse parter, at det garn, der blev anvendt i produktionen af dæk, det såkaldte »High Modulus Low Shrinkage«-garn (HMLS) (højt elasticitetsmodul, begrænset krympning) bør udelukkes fra undersøgelsens omfang. De hævdede, at HMLS har forskellige egenskaber og anvendelsesformål i sammenligning med andre former for garn med høj styrke.
(19)
Af undersøgelsen fremgik det imidlertid, at selv om HMLS-garn har nogle bestemte egenskaber i sammenligning med andre former for garn med høj styrke (f.eks. elasticitetsmodul, krympning, brudstyrke og træthedsresistens) har de forskellige former for den pågældende vare alle de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber. De betragtes derfor som udgørende én enkelt vare.
2.2. Samme vare
(20)
Den vare, der blev eksporteret til Unionen fra Kina, Korea og Taiwan, og den vare, der blev fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Korea og Taiwan såvel som i Kina af den kinesiske eksporterende producent, som var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling, og også den vare, der blev fremstillet og solgt i Unionen af EU-producenter, blev anset for at have de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber såvel som de samme brugere. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
3. STIKPRØVEUDTAGNING
3.1. Stikprøveudtagning af importører
(21)
I betragtning af det store antal importører i klagen påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver for importører i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1. Efter en undersøgelse af de afgivne oplysninger blev det i betragtning af det lave antal importører, der gav udtryk for samarbejdsvilje, imidlertid besluttet, at det ikke var nødvendigt at benytte stikprøveudtagning.
3.2. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina
(22)
I betragtning af det store antal eksporterende producenter i Kina påtænktes det i indledningsmeddelelsen at anvende stikprøver for at fastsætte dumpingens omfang, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 1.
(23)
For at Kommissionen kunne afgøre, om det var nødvendigt at udtage stikprøver og i så fald gøre dette, blev de eksporterende producenter i Kina anmodet om at give sig til kende senest 15 dage efter indledningen af undersøgelsen og afgive grundlæggende oplysninger om deres eksport- og hjemmemarkedssalg, deres nøjagtige aktiviteter i forbindelse med produktionen af den pågældende vare samt oplyse navnene på alle deres forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der er involveret i produktion og/eller salg af den pågældende vare, og redegøre for disse virksomheders aktiviteter.
(24)
De kinesiske myndigheder og producentsammenslutninger, dvs. det kinesiske handelskammer for import og eksport af tekstiler, blev også hørt i forbindelse med udtagningen af en repræsentativ stikprøve.
3.2.1. Forhåndsudvælgelse af samarbejdsvillige eksporterende producenter
(25)
I alt 11 eksporterende producenter, herunder grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Kina, gav sig til kende og afgav de ønskede oplysninger inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. De rapporterede alle om eksport af den pågældende vare til Unionen i UP og gav udtryk for, at de var villige til at indgå i stikprøven. Derfor blev disse 11 eksporterende producenter anset for at være samarbejdsvillige i forbindelse med den nuværende undersøgelse (samarbejdsvillige eksporterende producenter).
(26)
Eksporterende producenter, der ikke gav sig til kende inden for ovennævnte frist eller ikke afgav de ønskede oplysninger rettidigt, blev betragtet som ikke-samarbejdsvillige i forbindelse med undersøgelsen. En sammenligning mellem importoplysninger fra Eurostat og den eksportmængde til Unionen af den pågældende vare, som virksomhederne har indberettet for UP, jf. betragtning 25, viser, at de kinesiske eksporterende producenter var meget samarbejdsvillige, jf. betragtning 73 nedenfor.
3.2.2. Udvælgelse af stikprøven af samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina
(27)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve ud fra den største repræsentative eksportmængde af garn med høj styrke til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Stikprøven bestod af tre virksomheder eller grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der tegnede sig for mere end 65 % af den samlede eksportmængde til Unionen af den pågældende vare. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle de pågældende eksporterende producenter, deres sammenslutninger og de kinesiske myndigheder hørt, og de gav deres samtykke til udtagelsen af stikprøven.
3.3. Individuel undersøgelse
(28)
To eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, da de ikke opfyldte kriteriet i grundforordningens artikel 17, stk. 1, anmodede om fastsættelsen af en individuel dumpingmargen, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3.
(29)
Som nævnt i betragtning 27 blev stikprøven begrænset til et antal virksomheder, som med rimelighed kunne undersøges inden for den afsatte tid. De virksomheder, der blev undersøgt i forbindelse med dumpingundersøgelsen af de pågældende lande, er opført i betragtning 14. På baggrund af de kontrolbesøg, der skulle gennemføres hos en lang række virksomheder, hvilket for Kinas vedkommende indebar kontrol af anmodninger om markedsøkonomisk behandling og spørgeskemabesvarelser om antidumping, blev det vurderet, at individuelle undersøgelser ville være urimeligt byrdefulde og hindre en rettidig afslutning af undersøgelsen.
(30)
Derfor blev det foreløbigt konkluderet, at de to anmodninger om en individuel undersøgelse ikke kunne imødekommes.
4. DUMPING
4.1. Generel metode
(31)
Den generelle metode, der herefter blev fastsat, har været anvendt på alle eksporterende producenter i Korea, Taiwan, den eksporterende producent i Kina, som var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling, og under hensyntagen til konceptet vedrørende et referenceland, også for de to øvrige eksporterende producenter i Kina, der indgik i stikprøven, og som ikke var blevet indrømmet markedsøkonomisk behandling. Ved fremlæggelsen af undersøgelsesresultaterne vedrørende dumping for hvert af de pågældende lande i denne undersøgelse beskrives derfor kun, hvad der er specifikt for det pågældende eksporterende land.
4.1.1. Normal værdi
(32)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om hver eksporterende producents salg af samme vare på hjemmemarkedet til uafhængige kunder var repræsentativt, dvs. om den samlede salgsmængde udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende eksportsalg til Unionen.
(33)
Kommissionen udpegede efterfølgende de varetyper, som solgtes på hjemmemarkedet af virksomheder med et samlet repræsentativt salg, og som var identiske eller direkte sammenlignelige med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(34)
For hver varetype, der solgtes af de pågældende eksporterende producenter på hjemmemarkedet, og som blev anset for at være direkte sammenlignelig med den type, der solgtes med henblik på eksport til Unionen, blev det fastslået, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende type på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i UP udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den sammenlignelige varetype, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(35)
Kommissionen undersøgte efterfølgende, om hver virksomheds salg på hjemmemarkedet kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable hjemmemarkedssalg til uafhængige kunder for hver varetype.
(36)
I de tilfælde, hvor den mængde af en varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mindst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitssalgspris for denne varetype svarede til eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi for hver varetype beregnet som det vejede gennemsnit af alle salgspriser på hjemmemarkedet for den pågældende vare.
(37)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller hvor den vejede gennemsnitspris for den varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som det vejede gennemsnit af alene det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype.
(38)
I de tilfælde, hvor alle varer inden for denne varetype blev solgt med tab, var det opfattelsen, at salget ikke havde fundet sted i normal handel.
(39)
For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, anvendte Kommissionen den beregnede normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(40)
For at beregne den normale værdi jf. grundforordningens artikel 2, stk. 3, blev hver af de pågældende samarbejdsvillige eksporterende producenters salgs- og administrationsomkostninger samt andre generalomkostninger (SG&A) og den vejede gennemsnitlige fortjeneste ved salg af samme vare på hjemmemarkedet i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til producenternes gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. De oplyste produktionsomkostninger og SG&A blev om nødvendigt justeret, før de blev benyttet til at beregne den normale værdi og til at fastslå, om salget havde fundet sted i normal handel.
4.1.2. Eksportpris
(41)
I alle tilfælde, hvor den pågældende vare blev eksporteret til uafhængige kunder i Unionen, blev eksportprisen fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
(42)
Når salget foregik gennem en forretningsmæssigt forbunden importør, blev eksportprisen fastsat i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 9, ud fra den pris, hvortil de indførte varer for første gang videresolgtes til uafhængige købere. I disse tilfælde blev der foretaget justeringer for alle omkostninger, der var påløbet mellem import og videresalg, herunder skatter og afgifter såvel som en rimelig margin til SG&A plus fortjeneste. Den forretningsmæssigt forbundne importørs egne omkostninger til SG&A blev anvendt, og der blev fastsat en rimelig fortjeneste ud fra den fortjeneste, som var blevet fastslået for den uafhængige importør af den pågældende vare i undersøgelsen.
4.1.3. Sammenligning
(43)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(44)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirker priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer i alle de tilfælde, hvor de blev anset for at være rimelige, nøjagtige og dokumenterede.
4.1.4. Dumpingmargen
(45)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev dumpingmargenen for hver samarbejdsvillig eksporterende producent fastslået på grundlag af en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportprisen.
4.2. Kina
4.2.1. Vurdering af markedsøkonomisk behandling
(46)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina fastsættes i overensstemmelse med samme artikels stk. 1 til 6 for de eksporterende producenter, som viste sig at opfylde kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(47)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
1)
Virksomhedens beslutninger skal træffes, og omkostninger bestemmes som reaktion på markedsvilkår og uden nogen omfattende statslig indgriben. I den sammenhæng skal udgifterne til de vigtigste inputs i alt væsentligt afspejle markedsværdierne.
2)
Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål.
3)
Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
4)
Retssikkerhed og stabilitet sikres ved love om konkurs og ejerforhold.
5)
Valutaomregninger skal finde sted til markedskursen.
(48)
Alle virksomheder, der indgik i stikprøven, anmodede om markedsøkonomisk behandling og udfyldte ansøgningsformularen om markedsøkonomisk behandling inden for de fastsatte frister. Kommissionen indhentede og efterprøvede oplysningerne i ansøgningsformularen og alle andre oplysninger, som den fandt nødvendige, som led i kontrolbesøget hos de pågældende virksomheder.
(49)
Ved gennemgangen blev det fastslået, at to eksporterende producenter fra Kina, der indgik i stikprøven, ikke opfyldte kravene i de kriterier, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), med hensyn til markedsøkonomisk behandling.
(50)
Navnlig én eksporterende producent, der indgik i stikprøven, opfyldte ikke kravene i kriterium 1 til 3. For det første kunne den ikke godtgøre, at dens beslutninger blev truffet som reaktion på markedssignaler og uden nogen omfattende statslig indgriben, da der blev konstateret restriktioner i dens salgsaktiviteter, f.eks. forpligtelsen til at sælge en vis mængde af den pågældende vare på hjemmemarkedet. For det andet godtgjorde den ikke, at dens regnskaber blev revideret i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder. Af undersøgelsen fremgik det, at der var en række uoverensstemmelser og mangler i ansøgerens regnskaber samt overtrædelser af IAS-principperne. Endelig blev der konstateret fordrejninger overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system i form af urimelige evalueringer af brugsrettigheder til jord.
(51)
Den anden eksporterende producent, der indgik i stikprøven, kunne ikke godtgøre, at den opfyldte kravene i kriterium 1 og 3. Den kunne ikke godtgøre, at dens beslutninger blev truffet som reaktion på markedssignaler og uden nogen omfattende statslig indgriben, da der blev konstateret restriktioner i dens salgsaktiviteter svarende til de restriktioner, der er nævnt i betragtning 50, og eftersom en del af dens kapital ikke var blevet indbetalt, til trods for statens bekræftelse heraf. Der blev endvidere konstateret fordrejninger overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system i form af urimelige vurderinger af brugsrettigheder til jord.
(52)
En eksporterende producent, der indgik i stikprøven, godtgjorde, at den opfyldte alle kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og kunne derfor indrømmes markedsøkonomisk behandling.
4.2.2. Individuel behandling
(53)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der om nødvendigt en landsdækkende told for lande henhørende under nævnte artikel undtagen i tilfælde, hvor virksomheder kan påvise, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, for individuel behandling.
(54)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
1)
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
2)
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
3)
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende managementstillinger skal være i klart mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkelig uafhængig af statslig indgriben.
4)
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
5)
Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(55)
De eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og som ikke opfyldte kriterierne for markedsøkonomisk behandling, havde også ønsket individuel behandling, hvis de ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(56)
På grundlag af de foreliggende oplysninger konstateredes det foreløbigt, at følgende to eksporterende producenter fra Kina, der indgik i stikprøven, opfyldte alle kravene til individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3. Referenceland
(57)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter i lande med overgangsøkonomier, og som ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (i det følgende benævnt »referenceland«).
(58)
I indledningsmeddelelsen blev det foreslået at benytte USA som et egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til dette forslag.
(59)
En lang række parter gjorde indsigelse mod dette forslag og foreslog, at Taiwan eller Korea blev anvendt, da de hævdede, at disse lande var bedre egnede. Der blev givet følgende relevante begrundelser:
a)
Produktionsprocessen og -omkostningerne i USA varierer betydeligt fra Kina, da de maskiner, der anvendes i USA er gamle og forældede, hvorimod det udstyr, der anvendes hos de fleste kinesiske producenter er moderne og bygger på den nyeste teknologi. De fleste kinesiske, taiwanske og koreanske eksporterende producenter anvender en ny produktionsteknologi med én etape, hvilket gør dem mere effektive end deres amerikanske modparter.
b)
Det faktum, at taiwanske og koreanske eksportører hævdedes at sælge til dumpingpriser, er irrelevant for valget af et egnet referenceland.
c)
Klageren har forretningsmæssigt forbundne virksomheder i USA, og det ville ikke være hensigtsmæssigt at basere den normale værdi på oplysninger fra disse forretningsmæssigt forbundne virksomheder.
d)
Konkurrencebetingelserne i USA er forskellige fra betingelserne i Kina. Det amerikanske marked er praktisk talt monopoliseret af én producent, hvorimod Taiwan og Korea har et større antal hjemlige producenter, end det er tilfældet i Kina.
(60)
Kommissionen undersøgte ovennævnte bemærkninger og mente, at de generelt var relevante for så vidt angår valget af referenceland. Det blev desuden undersøgt, om Taiwan eller Korea ville være egnet som et muligt tredjeland med markedsøkonomi med hensyn til at fastsætte den normale værdi for Kina.
(61)
Det fremgik især af undersøgelsen, at Taiwan havde en højere grad af kompatibilitet med Kina for så vidt angår slutprodukterne. Det blev bemærket, at de eksporterende producenter i Taiwan også findes i Kina med forretningsmæssigt forbundne producenter, og at de stort set opererer på samme vilkår i begge lande.
(62)
På dette grundlag blev det anset for mere hensigtsmæssigt at anvende Taiwan som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7.
(63)
Efter at have valgt Taiwan som referenceland blev den normale værdi beregnet ud fra de oplysninger, der var kontrolleret hos de taiwanske eksporterende producenter, som samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen. Den normale værdi blev baseret på de priser, der var betalt eller skulle betales for salg på hjemmemarkedet i Taiwan for tilsvarende varetyper, såfremt disse fandtes at være produceret i repræsentative mængder og solgt i normal handel. Dette var tilfældet for en række eksporterede varetyper.
4.2.4. Normal værdi
4.2.4.1. En eksporterende producent, der indgik i stikprøven, og som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
(64)
Størstedelen af hjemmemarkedssalget hos den eksporterende producent, der indgik i stikprøven, og som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, fandt sted i repræsentative mængder og i normal handel. Den normale værdi for disse varetyper blev fastsat på grundlag af de priser, der rent faktisk var betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på hjemmemarkedet i Kina i undersøgelsesperioden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1.
(65)
For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, måtte den normale værdi beregnes, jf. betragtning 40.
4.2.4.2. De eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
(66)
Som omtalt i betragtning 57 til 63 skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes ud fra prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi, i dette tilfælde Taiwan.
(67)
For de øvrige eksporterede varetyper, som enten ikke blev solgt i normal handel i Taiwan eller ikke blev solgt i repræsentative mængder af de taiwanske producenter på deres hjemmemarked, måtte der beregnes normale værdier. Den normale værdi blev beregnet på det grundlag, der er beskrevet i betragtning 40.
4.2.5. Eksportpris
(68)
Alt salg af den pågældende vare, som de tre eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, foretog til EU-markedet, fandt sted direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
4.2.6. Sammenligning
(69)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For alle undersøgte eksporterende producenter blev der derfor indrømmet justeringer for omkostninger til transport, søtransport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, emballering, kreditter, provision, nedslag, rabatter og indirekte beskatning, når dette var relevant og berettiget.
4.2.7. Dumpingmargener
4.2.7.1. For de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven
(70)
For de virksomheder, der indgik i stikprøven, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(71)
På det grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2. For alle andre samarbejdsvillige eksporterende producenter
(72)
Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev beregnet i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev fastsat ud fra de margener, der var blevet fastsat for de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, idet der ses bort fra den eksporterende producent med en margen på 0. På dette grundlag blev den beregnede dumpingmargen for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, midlertidigt fastsat til 8,9 %.
(73)
For alle andre kinesiske eksportørers vedkommende fastslog Kommissionen først graden af samarbejde. De samlede eksportmængder, som var angivet i de samarbejdsvillige eksporterende producenters stikprøvebesvarelser, blev sammenlignet med den samlede import fra Kina i henhold til Eurostats importstatistikker. Der kunne konstateres en samarbejdsprocent på 100. På dette grundlag blev samarbejdsniveauet anset for at være højt, og det blev derfor anset for hensigtsmæssigt at fastsætte dumpingmargenen for de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter til den højeste dumpingmargen, der var blevet fastsat for de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven.
(74)
Ud fra dette blev den landsdækkende dumping midlertidigt fastsat til 9,3 %.
4.3. Korea
4.3.1. Normal værdi
(75)
Størstedelen af hjemmemarkedssalget af de varetyper, der blev solgt til eksport i Unionen af alle fire undersøgte virksomheder, fandt sted i repræsentative mængder og i normal handel. Den normale værdi for disse varetyper blev fastsat på grundlag af de priser, der rent faktisk var betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på hjemmemarkedet i Korea i undersøgelsesperioden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1.
(76)
For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, måtte den normale værdi beregnes. Alle fire undersøgte virksomheder havde salg på hjemmemarkedet af visse varetyper, som ikke fandt sted i repræsentative mængder eller i normal handel. I disse tilfælde blev den normale værdi beregnet på det i betragtning 40 omhandlede grundlag.
4.3.2. Eksportpris
(77)
Dele af det eksportsalg, som er foretaget af én eksporterende producent, fandt sted direkte til en forretningsmæssigt forbundet importør i Unionen. Eksportprisen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 9, derfor fastsat på grundlag af den pris, hvortil varerne første gang blev videresolgt til en uafhængig køber og i overensstemmelse med den i betragtning 42 omhandlede metode.
(78)
Den nævnte eksporterende producents resterende eksport af den pågældende vare og alle de tre andre eksporterende producenters eksportsalg skete direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportsalgsprisen for dette salg blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
4.3.3. Sammenligning
(79)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For alle undersøgte eksporterende producenter blev der derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til transport, søtransport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, og emballering, kreditter og provision, når dette var relevant og berettiget.
(80)
Alle fire undersøgte virksomheder stillede krav om en justering for toldgodtgørelse i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b), med den begrundelse, at den samme vare angiveligt blev pålagt importafgifter, når den var beregnet til forbrug i eksportlandet, men at disse afgifter blev refunderet eller ikke betalt, når varen solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(81)
Kravet blev fundet uberettiget, da ingen af de fire virksomheder kunne påvise, at de importafgifter, de havde fået refunderet, skyldtes eksport af den pågældende vare til Unionen.
4.3.4. Dumpingmargener
(82)
For hver virksomhed blev den normale værdi, der var beregnet som et vejet gennemsnit og fastsat for hver varetype, sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportpriserne for de tilsvarende varetyper, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11.
(83)
På det grundlag blev de dumpingmargener, der var udtrykt som en procentdel af cif-importprisen, Unionens grænse, ufortoldet, der gjorde sig gældende for alle de pågældende eksporterende producenter i Korea, anset for at være under bagatelgrænsen på 2 %, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3.
(84)
Det bør bemærkes, at de fire koreanske eksporterende producenter tegner sig for hele eksporten med oprindelse i Korea, når man sammenligner med importoplysninger fra Eurostat. Derfor er det foreløbigt konkluderet, at det ikke var påkrævet at vedtage antidumpingforanstaltninger over for importen med oprindelse i Korea.
(85)
Hvis denne konklusion bekræftes i undersøgelsens videre forløb, vil proceduren blive afsluttet for så vidt angår Korea.
4.4. Taiwan
4.4.1. Normal værdi
(86)
Størstedelen af hjemmemarkedssalget af de varetyper, der blev solgt til eksport i Unionen af de to undersøgte virksomheder, fandt sted i repræsentative mængder og i normal handel. Den normale værdi for disse varetyper blev fastsat på grundlag af de priser, der rent faktisk var betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på hjemmemarkedet i Taiwan i undersøgelsesperioden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1.
(87)
For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, måtte den normale værdi beregnes. Begge undersøgte virksomheder havde salg på hjemmemarkedet af visse varetyper, som ikke fandt sted i repræsentative mængder eller i normal handel. I disse tilfælde blev den normale værdi beregnet på det grundlag, der er beskrevet i betragtning 40.
4.4.2. Eksportpris
(88)
Alt salg af den pågældende vare, som de to samarbejdsvillige eksporterende producenter foretog til EU-markedet, fandt sted direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
4.4.3. Sammenligning
(89)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. For alle undersøgte eksporterende producenter blev der derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til transport, søtransport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, emballering, kreditter, provision, nedslag og rabatter, når dette var relevant og berettiget.
4.4.4. Dumpingmargener
(90)
For hver virksomhed blev den normale værdi, der var beregnet som et vejet gennemsnit og fastsat for hver varetype, sammenlignet med det vejede gennemsnit af eksportpriserne for de tilsvarende varetyper, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11.
(91)
På dette grundlag var dumpingmargenerne udtrykt i procent af cif-importprisen, Unionens grænse, ufortoldet, som følger:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
ubetydelig.
(92)
Med hensyn til import med oprindelse i Taiwan bør det bemærkes, at ifølge Eurostats importoplysninger tegner de to samarbejdsvillige eksporterende producenter sig for den samlede eksport med oprindelse i dette land. Der blev fastsat en landsdækkende dumpingmargen for Taiwan. Det blev endvidere konstateret, at denne landsdækkende dumpingmargen lå under den bagatelgrænse, der anvendtes, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3. Derfor er det foreløbigt konkluderet, at det ikke var påkrævet at indføre antidumpingforanstaltninger over for importen med oprindelse i Taiwan.
(93)
Hvis denne konklusion bekræftes i undersøgelsens videre forløb, vil proceduren blive afsluttet for så vidt angår Taiwan.
5. EU-ERHVERVSGRENEN
5.1. EU-produktion
(94)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indsamlet af EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion.
(95)
På dette grundlag blev den samlede EU-produktion anslået til ca. 121 000 mio. ton i UP. Denne mængde omfattede produktionen for alle EU-producenter, som gav sig til kende, og den anslåede produktion for de producenter, som forblev tavse i forbindelse med proceduren (tavse producenter). Da der ikke forelå andre oplysninger, blev oplysningerne i klagen om de tavse producenter således anvendt ved fastsættelsen af den samlede EU-produktion og det samlede EU-forbrug. De tavse producenter tegnede sig for ca. 22 % af den samlede EU-produktion i UP. Ingen af de kendte EU-producenter var neutrale eller modsatte sig indledningen af undersøgelsen.
(96)
Produktionsmængden for de EU-producenter, som støttede klagen, var på 94 000 ton i UP og udgjorde således ca. 78 % af den samlede anslåede EU-produktion.
5.2. Definition af EU-erhvervsgren
(97)
Som nævnt i betragtning 96 viste undersøgelsen, at de EU-producenter, som støttede klagen og indvilgede i at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen, tegnede sig for ca. 78 % af den samlede EU-produktion i UP. Disse producenter anses derfor for at udgøre EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
6. SKADE
6.1. EU-forbruget
(98)
Forbruget blev fastsat på grundlag af den samlede import ifølge Eurostat og EU-erhvervsgrenens samlede salg på EU-markedet, inklusive de tavse producenters anslåede salg.
(99)
Som nævnt i betragtning 95 blev der anvendt oplysninger for disse producenter, som var anført i klagen, da der manglede oplysninger om de tavse producenters produktion og salg af garn med høj styrke.
Tabel 1
EU-forbruget
2005
2006
2007
2008
UP
Ton
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indeks
100
106
120
109
93
Kilde: Eurostat, oplysninger i klagen og besvarelser af spørgeskemaet.
(100)
EU-forbruget faldt sammenlagt 7 % i den betragtede periode. Det blev konstateret, at forbruget først steg med 20 % mellem 2005 og 2007, hvorefter det faldt med 22 % mellem 2007 og UP. Faldet i forbruget i 2008 skyldtes en lavere efterspørgsel, især i anden halvdel af 2008 som følge af den økonomiske krise.
6.2. Importen til Unionen fra de pågældende lande
6.2.1. Kumulativ vurdering af virkningerne af importen fra de pågældende lande
(101)
Kommissionen overvejede, om importen af garn med høj styrke med oprindelse i Kina, Korea og Taiwan skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 4.
(102)
For så vidt angår importen fra Taiwan og Korea, blev det som nævnt ovenfor foreløbigt vurderet, at både den taiwanske og koreanske import ikke fandt sted til dumpingpriser i UP.
(103)
Derfor blev det foreløbigt konkluderet, at virkningen af importen fra Korea og Taiwan ikke skulle kumuleres med dumpingimporten fra Kina.
6.2.2. Dumpingimport fra Kina
(104)
Det skal bemærkes, at én eksporterende producent i Kina, som indgik i stikprøven, ikke dumpede sine varer på EU-markedet. Eksporten fra denne virksomhed skal derfor ikke medregnes i analysen af udviklingen i dumpingimporten fra Kina på EU-markedet.
(105)
For at undgå offentliggørelse af eventuelle følsomme virksomhedsoplysninger om denne producent blev det imidlertid af fortrolighedshensyn anset for hensigtsmæssigt ikke at udelukke oplysningerne fra denne eksportør, som ikke dumpede sine varer på EU-markedet, fra de offentligt tilgængelige oplysninger, der forelægges nedenfor, bl.a. Eurostats data.
(106)
Den første tabel nedenfor viser således al import af garn med høj styrke med oprindelse i Kina, hvorimod den anden tabel viser indekserede data vedrørende dumpingimport på EU-markedet i den betragtede periode.
Tabel 2a
Samlet import fra Kina
2005
2006
2007
2008
UP
Mængde (ton)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Indeks
100
147
261
317
301
Markedsandel
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Indeks
100
139
217
291
323
Priser (EUR/ton)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Indeks
100
87
81
84
83
Kilde: Eurostat.
(107)
Mængden af den samlede import fra Kina steg dramatisk (tredobling) i den betragtede periode, mens den gennemsnitlige importpris i samme periode faldt med 17 %. Som følge heraf voksede importens markedsandel markant fra 7,3 % i 2005 til 23,6 % i UP. Det fremgik af undersøgelsen, at selv i perioden mellem 2007 og UP, hvor forbruget faldt med 22 %, steg importmængden fra Kina med 15 %, hvilket førte til en stigning på 7,7 procentpoint i markedsandelen heraf.
6.2.2.1. Mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten
Tabel 2b
Dumpingimport fra Kina
2005
2006
2007
2008
UP
Import (ton)
Indeks
100
240
582
728
714
Markedsandel
Indeks
100
227
485
667
768
Priser (EUR/ton)
Indeks
100
67
61
63
61
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser.
(108)
Mængden af dumpingimport fra Kina steg dramatisk i den betragtede periode, hvilket førte til mere end en syvdobling af dens markedsandel. Desuden fremgik det af undersøgelsen, at til trods for faldet i forbruget mellem 2007 og UP vandt dumpingimporten en betydelig markedsandel i UP.
(109)
De gennemsnitlige priser på dumpingimporten fra Kina viste et fald på 39 % i den betragtede periode, hvilket underbød EU-erhvervsgrenens priser i UP som forklaret i betragtning 112.
6.2.2.2. Prisunderbud
(110)
For at kunne undersøge prisunderbuddet blev de vejede gennemsnitlige priser for hver varetype, som EU-erhvervsgrenen solgte til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for import fra Kina ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, fastsat på cif-basis med en passende justering for gældende told og omkostninger efter importen.
(111)
Samarbejdet fra de kinesiske eksportørers side var udtalt og omfattede 69 % af den samlede eksportmængde fra Kina i Unionen i UP. Da en af de kinesiske eksporterende producenter ikke havde solgt varer til dumpingpriser på EU-markedet, blev denne virksomheds import ikke taget i betragtning i forbindelse med vurderingen af prisunderbud.
(112)
Det fremgik af sammenligningen, at den pågældende dumpingvare med oprindelse i Kina blev solgt i Unionen i undersøgelsesperioden til underbudspriser på 24 % under EU-erhvervsgrenens priser.
6.3. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
6.3.1. Indledende bemærkninger
(113)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation fra 2005 til undersøgelsesperiodens afslutning.
6.3.2. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
Tabel 3
2005
2006
2007
2008
UP
Produktion (ton)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Indeks
100
100
99
86
64
Kapacitet (ton)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Indeks
100
100
100
97
90
Kapacitetsudnyttelse
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Indeks
100
100
100
88
72
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(114)
Som vist i ovenstående tabel faldt EU-erhvervsgrenens produktion med 36 % i løbet af den betragtede periode. Det bør bemærkes, at selv om EU-forbruget steg med 20 % mellem 2005 og 2007, forblev EU-erhvervsgrenens produktion stabil i den periode, hvorimod den faldt markant mellem 2007 og UP i tråd med faldet i EU-forbruget.
(115)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt til ca. 144 000 ton i UP. På baggrund af stagnerende salg og faldende produktionsmængder faldt udnyttelsen af den kapacitet, der var til rådighed, dog fra 91 % i 2005 til 65 % i UP. Det største fald skete i perioden fra 2007 til undersøgelsesperioden.
6.3.3. Salgsmængde og markedsandel
(116)
Salgstallene i tabellen nedenfor vedrører den mængde, der blev solgt til den første uafhængige kunde på EU-markedet.
Tabel 4
2005
2006
2007
2008
UP
Salgsmængde (ton)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Indeks
100
101
104
88
71
Markedsandel
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Indeks
100
95
87
81
77
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(117)
Mens EU-forbruget steg med 20 % i 2005 og 2007, steg EU-erhvervsgrenens salgsmængde af den pågældende vare til uafhængige kunder på EU-markedet med kun 4 %. Det betyder, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne drage fordel af det øgede forbrug i den periode. Dertil kommer, at i resten af den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde sågar mere, nemlig 31 %, hvorimod EU-forbruget faldt med 22 %. Følgelig faldt EU-erhvervsgrenens salgsmængde konstant og markant, og tabet af markedsandele var så højt som 11,9 procentpoint i den betragtede periode.
6.3.4. EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspriser
(118)
EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser, ab fabrik, ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet faldt med 9 % i den betragtede periode. Det største fald indtraf mellem 2007 og UP og var sammenfaldende med dumpingimporten fra Kina til lave priser. Resultatet var, at EU-erhvervsgrenen var nødt til at sænke sine salgspriser især i UP til trods for stigningen i råmaterialepriserne.
Tabel 5
2005
2006
2007
2008
UP
Gennemsnitspris (EUR/ton)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Indeks
100
100
99
97
91
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(119)
Undersøgelsen viste rent faktisk, at EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige produktionsomkostninger steg med 6 % mellem 2005 og undersøgelsesperioden. Det skyldtes hovedsageligt en stigning i prisen på PET-spåner, som er det væsentligste råmateriale, der anvendes i produktionen af garn med høj styrke. Den gennemsnitlige pris på PET-spåner steg med 12 % mellem 2005 og 2008, hvorefter den faldt til et niveau, der svarede til niveauet for 2005. I samme periode var EU-erhvervsgrenen imidlertid tvunget til at holde sine salgspriser nede for at kunne konkurrere med dumpingimporten til lave priser. Derfor lå EU-erhvervsgrenens salgspriser betydeligt under erhvervsgrenens omkostninger i UP.
6.3.5. Lagre
(120)
Lagrene udgjorde ca. 15 % af produktionsmængden i UP. EU-erhvervsgrenen formindskede sine lagre med 9 % i den betragtede periode, navnlig mellem 2007 og UP. Imidlertid skal dette fald ses i lyset af det lavere aktivitetsniveau, der skyldtes en indskrænkning af EU-erhvervsgrenen.
Tabel 6
2005
2006
2007
2008
UP
Lagre (ton)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Indeks
100
112
116
112
91
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
6.3.6. Beskæftigelse, lønninger og produktivitet
Tabel 7
2005
2006
2007
2008
UP
Beskæftigelse - fuldtidsækvivalenter (FTÆ)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Indeks
100
99
96
87
77
Arbejdskraftomkostninger (EUR/FTÆ)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Indeks
100
102
102
118
106
Produktivitet (enhed pr. FTÆ)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Indeks
100
101
102
99
84
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(121)
Som følge af en indskrænkning af EU-erhvervsgrenen blev antallet af beskæftigede reduceret væsentligt, dvs. med 23 % i den betragtede periode. Faldet i produktiviteten skal ses i lyset af de generelle indskrænkninger, hvor faldet i antallet af beskæftigede følger faldet i produktionen, men først senere. For så vidt angår arbejdskraftomkostningerne, steg de kun lidt med 6 % i den betragtede periode.
6.3.7. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evnen til at tilvejebringe kapital
Tabel 8
2005
2006
2007
2008
UP
Rentabilitet
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Indeks
100
-22
-37
- 378
- 438
Likviditet (000 EUR)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Indeks
100
-9
5
- 120
- 141
Investeringer (000 EUR)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Indeks
100
49
123
19
11
Investeringsafkast
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Indeks
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Kilde: Spørgeskemabesvarelser.
(122)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare og udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet markant fra en fortjeneste på 3 % i 2005 til et tab på 13,3 % i UP. Til trods for den omstændighed, at EU-forbruget udviste en stigende tendens mellem 2005 og 2007 kunne EU-erhvervsgrenen ikke drage fordel af denne gunstige udvikling som følge af dumpingimporten fra Kina til lave priser.
(123)
Tendensen, som fremgår af likviditeten, der er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, afspejler i stort omfang udviklingen i rentabiliteten. Følgelig udviser likviditeten en væsentlig nedgang i den betragtede periode. Det samme kan siges om investeringsafkastet, som udviste en tilsvarende negativ udvikling i tråd med de negative resultater, som EU-erhvervsgrenen opnåede i den betragtede periode.
(124)
Af ovenstående fremgår det, at EU-erhvervsgrenens evne til at investere blev begrænset, da likviditeten forværredes markant i den betragtede periode. Derfor faldt investeringerne med 89 % i den betragtede periode.
6.3.8. Vækst
(125)
EU-forbruget steg med 20 % mellem 2005 og 2007, men det lykkedes kun EU-erhvervsgrenen at øge sin salgsmængde til EU-markedet med 4 %, hvilket betød, at den ikke kunne drage fordel af stigningen i EU-forbruget. Når man ser på udviklingen i den betragtede periode, var faldet på 29 % i EU-erhvervsgrenens salgsmængde langt mere udtalt end faldet på 7 % i EU-forbruget. Følgelig faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel også markant med 12 procentpoint i samme periode.
6.3.9. Den faktiske dumpingmargens størrelse
(126)
Dumpingmargenerne for Kina, som fremgår af afsnittet om dumping ovenfor, ligger over bagatelgrænsen. I betragtning af dumpingimportens størrelse og priser kan virkningerne af de faktiske dumpingmargener ikke anses for at være ubetydelige.
6.4. Konklusion om skade
(127)
Det fremgår af undersøgelsen, at de fleste skadesindikatorer som f.eks. produktion (- 36 %), kapacitetsudnyttelse (- 28 %), salgsmængde til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet (- 29 %), markedsandel (- 12 procentpoint) og produktivitet (- 16 %) forværredes i den betragtede periode. Desuden blev skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, som f.eks. likviditet (- 241 %) og rentabilitet (- 16,3 procentpoint), påvirket i alvorlig grad. Dette betyder, at EU-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital også blev undermineret, navnlig i UP.
(128)
Det blev konstateret, at de største tab skete i perioden mellem 2008 og UP, da dumpingimporten fra Kina til trods for et kraftigt fald i EU-forbruget, forblev betydelig på EU-markedet og underbød EU-erhvervsgrenens priser med mere end 24 % i UP.
(129)
Det fremgik også af undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger nåede sit højeste niveau i 2008 hovedsagelig som følge af en kraftig stigning i priserne på det vigtigste råmateriale. Det lykkedes EU-erhvervsgrenen i UP at opretholde og kontrollere sine produktionsomkostninger gennem rationaliseringsbestræbelser og som følge af faldet i priserne på PET-spåner, der hovedsageligt indtraf i anden halvdel af UP. Men i lyset af det kraftige prisunderbud, som de kinesiske eksportører anvendte i UP, var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at øge sine salgspriser til et niveau, som ville have dækket omkostningerne. Dette førte til en betydelig forværring af den finansielle situation i UP.
(130)
I lyset af ovenstående blev det konkluderet, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
7. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
7.1. Indledning
(131)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i Kina forvoldte EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kunne betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne være skadevoldende for EU-erhvervsgrenen, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
7.2. Virkningerne af dumpingimporten
(132)
Det fremgik af undersøgelsen, at dumpingimporten fra Kina steg dramatisk i den betragtede periode, og at dens markedsandel på EU-markedet mellem 2005 og UP mere end syvdobledes. Det blev også konstateret, at i perioden mellem 2008 og UP, da EU-forbruget faldt med ca. 15 %, forblev mængden af dumpingimport fra Kina høj, og markedsandelen steg sågar med 15 %.
(133)
I den betragtede periode oplevede EU-erhvervsgrenen et markant fald på 29 % i dens salgsmængde, og markedsandelen faldt således fra 51,1 % til 39,2 %, dvs. næsten 12 procentpoint. I perioden mellem 2008 og UP faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med to procentpoint, hvorimod den kinesiske dumpingimport steg til trods for den faldende efterspørgsel på EU-markedet.
(134)
For så vidt angår priserne på dumpingimport faldt de med 39 % i den betragtede periode og underbød i alvorlig grad EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet. EU-erhvervsgrenen blev således forhindret i at øge sine priser for at dække stigningen i råmaterialepriserne. Som følge heraf faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet for salg på EU-markedet, jf. betragtning 122, fra en fortjeneste på 3 % i 2005 til et tab på 13,3 % i UP.
(135)
Det fremgik også af undersøgelsen, at de stigende mængder dumpingimport fra Kina til lave priser generelt havde en negativ indvirkning på markedet i form af pristryk.
(136)
Det konstante pres, som blev udøvet af dumpingimport fra Kina til lave priser på EU-markedet, blev derfor ikke anset for at have forhindret EU-erhvervsgrenen i at tilpasse sine salgspriser til de øgede råmaterialeomkostninger, navnlig i 2008, hvor prisen på PET-spåner nåede sit højdepunkt. Det forklarede, at EU-erhvervsgrenen tabte markedsandele og oplevede fald i rentabiliteten.
(137)
I lyset af ovenstående blev det derfor foreløbigt konkluderet, at den kraftige stigning i dumpingimport fra Kina til lave priser havde en betydelig negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
7.3. Andre faktorers indvirkning
7.3.1. Efterspørgslens udvikling på EU-markedet
(138)
Som nævnt i betragtning 100 steg EU-forbruget af garn med høj styrke først mellem 2005 og 2007, hvorefter det faldt i 2008 og i UP. I den betragtede periode mistede EU-erhvervsgrenen en betydelig markedsandel. Selv om det ikke kan udelukkes, at denne negative udvikling i EU-forbruget mellem 2008 og UP kan have haft en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation, er det værd at bemærke, at det lykkedes de kinesiske eksportører at øge deres markedsandel samtidigt. Følgelig er det opfattelsen, at forværringen af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation ikke kan forklares ved den faldende efterspørgsel, men hovedsageligt skyldes den kraftige stigning i dumpingimporten fra Kina og det prisunderbud, som de kinesiske eksportører praktiserede.
7.3.2. Råmaterialepriser
(139)
Priserne på råmaterialerne, hovedsageligt PET-spåner, er steget betydeligt mellem 2005 og 2008, hvorefter de faldt i anden halvdel af UP og nåede et niveau ved udgangen af UP, der svarede til niveauet i 2005.
(140)
Undersøgelsen bekræftede, at EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger i forbindelse med produktionen af garn med høj styrke fulgte den samme tendens som udviklingen i råmaterialepriserne, og generelt steg med 6 % i den betragtede periode. På et marked med effektive handelsvilkår, dvs. uden skadevoldende dumping, kan det dog forventes, at priserne justeres regelmæssigt for at afspejle situationen med hensyn til de forskellige elementer i produktionsomkostningerne. Det skete ikke i dette tilfælde. Faktisk var EU-erhvervsgrenen tvunget til at holde sine salgspriser lave for at kunne konkurrere med dumpingimport fra Kina til lave priser, hvilket medførte et markant fald i dens rentabilitet. Følgelig er den foreløbige konklusion, at de kinesiske eksportørers prisunderbud har presset priserne på EU-markedet og forhindret EU-erhvervsgrenen i at øge sine salgspriser for at dække sine omkostninger.
7.3.3. EU-erhvervsgrenens produktion til det bundne marked
(141)
Det fremgik af undersøgelsen, at kun én EU-producent, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, var vertikalt integreret, og at produktionen til det bundne marked blev anvendt til en yderligere forarbejdning til varer med værditilvækst i det efterfølgende produktionsforløb. I forbindelse med undersøgelsen blev der ikke konstateret produktionsproblemer, der hænger sammen med disse varer i det efterfølgende produktionsforløb. Produktionen til det bundne marked forblev faktisk stabil i den betragtede periode og tegnede sig for ca. 7 % af produktionsmængden.
(142)
På dette grundlag var det opfattelsen, at EU-erhvervsgrenens produktion til det bundne marked ikke bidrog til forværringen af dens finansielle situation, navnlig ikke i UP.
7.3.4. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(143)
Selv om analysen af skade og årsagssammenhæng fokuserede på EU-erhvervsgrenens situation på EU-markedet, blev dens eksportresultater undersøgt som en potentiel anden faktor, der eventuelt kan forklare den konstaterede skade. Analysen viste, at EU-erhvervsgrenens eksportsalg til ikke-forretningsmæssigt forbundne parter forblev beskedent (ca. 3 %) i den betragtede periode. Faldet i eksportsalget - fra ca. 18 000 ton i 2005 til ca. 7 000 ton i UP - kan forklares med faldet i produktionen i samme periode. Eksportprisen var dog højere end den pris, som EU-erhvervsgrenen krævede af sine kunder på EU-markedet. Det blev således konkluderet, at faldet i eksportmængden ikke kan forklare omfanget af den skade, som EU-erhvervsgrenen led, herunder især det betydelige fald i rentabiliteten i UP.
7.3.5. Import fra andre tredjelande
(144)
Udviklingen i importen fra andre tredjelande, både for så vidt angår mængder og priser, mellem 2005 og UP fremgår af følgende tabel:
Tabel 9
Andre tredjelande
2005
2006
2007
2008
UP
Import (ton)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Indeks
100
101
97
72
55
Markedsandel
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Indeks
100
96
81
66
59
Pris (EUR pr. ton)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Indeks
100
102
98
99
98
Kilde: Eurostat.
(145)
De vigtigste andre tredjelande, der eksporterer garn med høj styrke til Unionen, er Schweiz, Belarus, Japan og Thailand. Som det fremgår af ovenstående tabel, var den samlede importmængde fra disse lande temmelig lav i forhold til EU-forbruget, og den faldt med 45 % i den betragtede periode. De gennemsnitlige importpriser forblev stabile og relativt høje i UP.
(146)
På grundlag af ovenstående konkluderedes det foreløbigt, at importen fra disse tredjelande ikke bidrog til den væsentlige skade, der var blevet påført EU-erhvervsgrenen.
7.3.6. Importen fra Korea og Taiwan
(147)
For så vidt angår importen fra Taiwan og Korea, blev det som nævnt ovenfor foreløbigt vurderet, at både den taiwanske og koreanske import ikke fandt sted til dumpingpriser i UP. Denne import kan ses i tabel 10 og 11 nedenfor:
Tabel 10
Den samlede import fra Korea
2005
2006
2007
2008
UP
Mængde (ton)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Indeks
100
118
157
142
140
Markedsandel
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Indeks
100
112
131
130
151
Priser (EUR/ton)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Indeks
100
93
91
91
85
Kilde: Eurostat.
(148)
Som det kan ses af ovenstående tabel, fulgte importmængderne fra Korea stort set en tendens, der lignede tendensen for forbruget i den betragtede periode. Importmængderne steg fra 17 542 ton i 2005 til 24 580 ton i undersøgelsesperioden. Dette førte til en stigning i markedsandele fra 7,9 % i 2005 til 11,9 % i undersøgelsesperioden. Det er imidlertid værd at bemærke, at importmængden faldt væsentligt mellem 2007 og udgangen af UP.
(149)
Det er også værd at bemærke, at selv om den gennemsnitlige importpris fra Korea faldt med 15 % i den betragtede periode, forblev den højere end de gennemsnitlige importpriser fra Kina i samme periode.
Tabel 11
Den samlede import fra Taiwan
2005
2006
2007
2008
UP
Mængde (ton)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Indeks
100
106
140
150
111
Markedsandel
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Indeks
100
100
117
138
119
Priser (EUR/ton)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Indeks
100
88
82
85
86
Kilde: Eurostat.
(150)
Med hensyn til importen fra Taiwan steg den fra 7 343 ton i 2005 til 8 163 ton i UP, dvs. med 11 %. Samtidig steg denne imports markedsandel let fra 3,3 % i 2005 til 4 % i undersøgelsesperioden. Ligesom den koreanske import faldt den taiwanske importmængde betydeligt mellem 2007 og udgangen af UP.
(151)
De gennemsnitlige importpriser fra Taiwan faldt med 14 % i den betragtede periode, men forblev betydeligt højere end importpriserne fra Kina i samme periode.
(152)
På grundlag af ovenstående kan det ikke udelukkes, at importen fra Korea og Taiwan kan have bidraget til en del af den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Importmængderne og -priserne i UP synes dog ikke at være på et niveau, som kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
7.3.7. Andre producenter i Unionen
(153)
Analysen af oplysningerne vedrørende EU-markedet tydede på, at alle andre EU-producenter ikke vandt, men tabte markedsandele i den betragtede periode. I forbindelse med undersøgelsen blev der ikke konstateret særlige problemer vedrørende konkurrencen mellem EU-producenterne eller handelsfordrejende virkninger, som kan forklare den væsentlige skade, der blev konstateret for EU-erhvervsgrenen.
(154)
På grundlag af ovenstående konkluderedes det foreløbigt, at de producenter, der ikke indgik i definitionen af EU-erhvervsgrenen, ikke bidrog til den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen.
7.4. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng
(155)
Ovennævnte analyse har vist, at der i den betragtede periode var en kraftig stigning i mængde og markedsandele for dumpingimporten fra Kina til lave priser. Desuden blev det konstateret, at denne import blev foretaget til dumpingpriser, som lå betydeligt under de priser, som EU-erhvervsgrenen krævede for tilsvarende varetyper på EU-markedet.
(156)
Denne stigning i mængde og markedsandel for dumpingimporten fra Kina til lave priser var sammenfaldende med en generel stigning i efterspørgslen i Unionen i perioden mellem 2005 og 2007, men også sammenfaldende med den negative udvikling i EU-erhvervsgrenens markedsandel i samme periode. Desuden lykkedes det de kinesiske eksportører at øge deres markedsandel mellem 2007 og UP, hvor efterspørgslen på EU-markedet var faldende. Samtidig blev der observeret endnu en negativ udvikling i EU-erhvervsgrenens markedsandel og i de vigtigste indikatorer for dennes økonomiske situation. Den kraftige stigning i dumpingimporten fra Kina til lave priser, som konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser, førte rent faktisk i den betragtede periode til et fald i EU-erhvervsgrenens rentabilitet med mere end 16 procentpoint, hvilket medførte svære tab i UP.
(157)
Undersøgelsen af de andre kendte faktorer, som kunne have forårsaget skade for EU-erhvervsgrenen, afslørede, at disse faktorer ikke synes at være af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(158)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderedes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
8. EU'S INTERESSER
8.1. Indledende bemærkning
(159)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for de foreløbige konklusioner om skadevoldende dumping var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
8.2. EU-erhvervsgrenen
(160)
EU-erhvervsgrenen består af fire producenter i forskellige EU-medlemsstater, som giver direkte beskæftigelse til godt 1 300 arbejdstagere i forbindelse med den pågældende vare.
(161)
EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Kina. Der mindes om, at alle skadesindikatorer udviste en negativ tendens i den betragtede periode. Navnlig skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, f.eks. likviditet, investeringsafkast og rentabilitet, blev påvirket i alvorlig grad. Uden foranstaltninger forekom en yderligere forringelse af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation meget sandsynlig.
(162)
Det forventes, at indførelsen af midlertidig antidumpingtold vil genoprette effektive handelsvilkår på EU-markedet og sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at tilpasse priserne på garn med høj styrke, så de afspejler omkostningerne i forbindelse med de forskellige komponenter og markedsvilkårene. Det kan forventes, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde i det mindste en del af den markedsandel, der blev tabt i den betragtede periode, med yderligere positive virkninger for dens økonomiske situation og rentabilitet.
(163)
Det blev derfor konkluderet, at indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af garn med høj styrke med oprindelse i Kina vil være i EU-erhvervsgrenens interesse.
8.3. Importører
(164)
Der blev udsendt spørgeskemaer til ti importører i Unionen. Kun to importører i Tyskland og Spanien, som tegnede sig for henholdsvis 15,4 % og 0,2 % af den samlede import fra Kina, samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Med hensyn til den første importør fremgik det af undersøgelsen, at den kun importerede fra Kina, og at næsten hele dens omsætning vedrørte den pågældende vare. I værste fald ville en antidumpingtold på 9 % føre til en betydelig nedgang i denne virksomheds rentabilitet, og den ville blive tabsgivende. Det er imidlertid opfattelsen, at den vil kunne videregive i det mindste en del af omkostningsstigningen til sine kunder i betragtning af en stærk markedsposition blandt visse store brugere. Dertil kommer, at den vil kunne ty til andre forsyningskilder i det mindste på længere sigt. For så vidt angår den anden importør, tegnede den pågældende vare sig kun for en begrænset del af dens samlede forretning (0-5 %), og enhver negativ indvirkning af de foreslåede foranstaltninger må således forventes at være ubetydelig.
(165)
Ud fra de tilgængelige oplysninger blev det konkluderet, at denne importør bør være i en situation, hvor den kan videregive i det mindste en del af omkostningsstigningen til sine kunder og/eller skifte til andre forsyningskilder, selv om en indførelse af midlertidige antidumpingforanstaltninger ville få en negativ indvirkning på én af de ovennævnte importører. Derfor formodes indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger ikke at have en negativ indvirkning generelt på importørerne.
8.4. Brugere
(166)
Brugerne af garn med høj styrke har udvist stor interesse i denne sag. Ud af de 68 brugere, der blev kontaktet, har 33 samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Disse samarbejdsvillige brugere tegnede sig for 25 % af den samlede import fra Kina. Disse virksomheder befinder sig over hele Unionen og findes i forskellige industrisektorer, f.eks. dæk- og automobilindustri, tovværk og industriel anvendelse.
(167)
Af hensyn til klarheden, og i betragtning af at indførelsen af midlertidige foranstaltninger vil få forskellig indvirkning på brugerne afhængig af den sektor, de arbejder i, blev indvirkningen af foranstaltningerne på brugerne analyseret, og de blev inddelt i særskilte industrisektorer som beskrevet i det efterfølgende.
(168)
For så vidt angår brugerne i dækindustrien, indkom der fire spørgeskemabesvarelser fra dækproducenter. I henhold til dækproducenternes oplysninger var andelen af garn med høj styrke i forhold til produktionsomkostningerne for et dæk relativt begrænsede, under 1 % i gennemsnit, og den gennemsnitlige fortjeneste i forbindelse med dækproduktion beløb sig til ca. 2 %. Det blev konstateret, at ingen af de samarbejdsvillige brugere importerede den pågældende vare fra Kina. Hvis der indføres midlertidige antidumpingtold, er det derfor opfattelsen, at disse brugere ikke påvirkes af foranstaltninger over for importen fra Kina. Desuden findes der en række alternative forsyningskilder, såfremt brugerne i denne sektor importerer fra Kina.
(169)
Med hensyn til automobilsektoren (som hovedsagelig fremstiller sikkerhedsseler og airbags) indsendtes der seks spørgeskemabesvarelser fra disse brugere. Disse seks virksomheder tegnede sig for 5 % af den samlede import af garn med høj styrke fra Kina i UP. Generelt blev det konstateret, at de varer, hvori der anvendes garn med høj styrke, i gennemsnit tegnede sig for mindre end 4 % af den samlede omsætning hos disse virksomheder, og at den gennemsnitlige fortjeneste i denne sektor var på ca. 3 %. Desuden blev det konstateret, at de seks virksomheder indkøbte garn med høj styrke hovedsageligt hos EU-producenterne, hvorimod kun 11 % af deres indkøb blev importeret fra Kina. Derfor er det ikke sandsynligt, at indførelsen af midlertidige foranstaltninger på importen fra Kina generelt vil påvirke automobilsektoren alvorligt, da det blev konstateret, at disse virksomheder er rentable, og Kina ikke var hovedforsyningskilden.
(170)
Men hensyn til producenterne af tovværk blev der indsendt spørgeskemabesvarelser fra tre virksomheder, som tegner sig for mindre end 1 % af den samlede import fra Kina i UP. Deres forretningssandel af garn med høj styrke var på ca. 18 % af deres samlede volumen, og den gennemsnitlige fortjenstmargen i den sektor var på ca. 8 % i UP. På det grundlag blev det anslået, at indførelsen af midlertidig antidumpingtold på importen fra Kina sandsynligvis kun bevirker et let fald i deres fortjenstmargen. Det fremgik også af undersøgelsen, at størstedelen af importen (66 %) kom fra Kina i UP, hvorimod 20 % kom fra Korea. Derfor er det ikke sandsynligt, at denne sektor bliver alvorligt berørt, hvis der indføres foranstaltninger, da indvirkningen på fortjenstmargenen er begrænset, og der findes andre forsyningskilder.
(171)
En række producenter af tovværk har indvendt, at da garn med høj styrke hovedsageligt anvendes i andre sektorer, f.eks. industrisektoren og automobilindustrien, ville indførelsen af antidumpingforanstaltninger føre til en mangel på de former for garn med høj styrke, som anvendes af producenterne af tovværk, da EU-producenterne formodes at ville fokusere på de største markeder først og kun forsyne de resterende sektorer, hvis de har uudnyttet kapacitet. Det bør imidlertid bemærkes, at der findes andre forsyningskilder, herunder EU-erhvervsgrenen, Korea og Taiwan såvel som andre tredjelande, der ikke er underlagt foranstaltninger. Derfor blev denne påstand afvist.
(172)
For så vidt angår brugerne inden for sektoren for industriel anvendelse, f.eks. taglægning, bælter, remme og industritekstiler, blev der indsendt i alt 19 spørgeskemabesvarelser. Disse brugere tegnede sig for 19 % af den samlede import fra Kina i UP. Ud fra de oplysninger, der er tilgængelige for denne sektor, er den forretningsandel, hvor der anvendes garn med høj styrke, på 64 % af den samlede volumen, og den gennemsnitlige fortjeneste i denne sektor var på 13 %. Indvirkningen af antidumpingtold forventes kun at bevirke et let fald i den gennemsnitlige fortjenstmargen i denne sektor. Det fremgik også af undersøgelsen, at disse brugere hovedsageligt foretog deres indkøb hos EU-producenterne og i Kina. Følgelig bør indførelsen af foranstaltninger over for importen fra Kina ikke få en betydelig negativ indvirkning på denne sektor i betragtning af den begrænsede indvirkning på fortjenstmargenen og den omstændighed, at der findes andre forsyningskilder.
(173)
Nogle brugere indvendte, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger ville få en negativ indvirkning på dem på to måder. De hævdede, at der ikke kun ville være mangel på alternative kilder, men også at de pågældende lande ville flytte deres eksport fra den pågældende vare til varer i det efterfølgende produktionsforløb.
(174)
Med hensyn til påstanden om, at der ikke vil være alternative kilder, skal det først bemærkes, at der ikke indføres midlertidige foranstaltninger over for importen fra Korea og Taiwan. Endvidere findes der andre forsyningskilder i andre tredjelande, som ikke er underlagt foranstaltninger, som nævnt i betragtning 171. For det andet fremgik det af undersøgelsen med hensyn til EU-erhvervsgrenens forsyning, at der var problemer med forsyningen fra nogle EU-producenter til visse brugere. Imidlertid fremgik det ikke af analysen, at disse problemer optrådte regelmæssigt. Ud fra ovenstående, og især som følge af eksistensen af andre forsyningskilder, blev denne påstand afvist.
(175)
Med hensyn til påstanden om, at producenter af garn med høj styrke i de pågældende lande ville flytte deres eksport til det efterfølgende produktionsforløb, bør det bemærkes, at der ikke indføres midlertidige foranstaltninger over for importen fra Korea og Taiwan. Derfor er det opfattelsen, at brugerne af garn med høj styrke bør kunne forblive konkurrencedygtige, selv hvis de kinesiske eksportører flytter deres eksport til det efterfølgende produktionsforløb, da de stadig vil kunne forsyne sig med garn med høj styrke hos andre leverandører, som ikke er underlagt foranstaltninger. Derfor blev dette krav afvist.
(176)
Hvis man tager ovenstående i betragtning, forekommer indvirkningen på brugerne i de forskellige industrisektorer generelt begrænset, selv om nogle brugere sandsynligvis påvirkes negativt af foranstaltningerne over for importen fra Kina. Derfor blev det ud fra de tilgængelige oplysninger foreløbigt konkluderet, at virkningen af antidumpingforanstaltningerne på importen af garn med høj styrke med oprindelse i Kina sandsynligvis ikke vil få en væsentlig negativ indvirkning for brugerne af den pågældende vare.
8.5. Konklusion vedrørende EU's interesser
(177)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af garn med høj styrke med oprindelse i Kina.
9. INGEN INDFØRELSE AF TOLD
(178)
På baggrund af konklusionerne om, at landsdækkende vejede gennemsnitlige dumpingmargener for importen med oprindelse i Korea og Taiwan ligger under bagatelgrænsen, indføres der ingen midlertidig antidumpingtold på importen fra disse lande.
10. FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
10.1. Skadestærskel
(179)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og EU's interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
(180)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning, såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-erhvervsgrenen har befundet sig i, til ophør.
(181)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Det er opfattelsen, at den fortjeneste, der kan opnås uden dumpingimport, bør være baseret på år 2005, som er det eneste år, hvor EU-erhvervsgrenen opnåede fortjeneste, og hvor den kinesiske import var mindre påfaldende på EU-markedet. Det blev derfor konstateret, at en fortjenstmargen på 3 % af omsætningen kunne anses for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping.
(182)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved, at ovennævnte fortjenstmargen på 3 % blev lagt til produktionsomkostningerne.
(183)
Den nødvendige prisstigning blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige importpris for hver varetype hos de eksporterende producenter fra Kina, der indgik i stikprøven, og den ikke-skadevoldende pris på varer, der sælges af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet i UP. Forskellen som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi for de sammenlignede varetyper.
10.2. Midlertidige foranstaltninger
(184)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(185)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning er fastsat ud fra konklusionerne af denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af denne told, men er omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«.
(186)
Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle told (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (3) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(187)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttolden ikke blot anvendes på de ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Unionen i undersøgelsesperioden.
(188)
De fastlagte dumping- og skadesmargener er som følger:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
Ikke relevant
Samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven
8,9 %
57,3 %
Alle andre virksomheder
9,3 %
57,6 %
11. FREMLÆGGELSE AF OPLYSNINGER
(189)
Ovennævnte foreløbige resultater vil blive fremlagt for alle interesserede parter, og disse vil blive opfordret til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Deres bemærkninger vil blive analyseret og taget i betragtning, når der er grundlag for dette, før der træffes endelig afgørelse. Desuden bør det fremføres, at de konklusioner, der ligger til grund for indførelse af antidumpingtold i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig foranstaltning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en midlertidig antidumpingtold på importen af garn med høj styrke af polyestere (undtagen sytråd), ikke i detailsalgsoplægninger, herunder monofilamenter af finhed under 67 decitex, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, der normalt tariferes under KN-kode 5402 20 00.
2. Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit EU's grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told (%)
Tarictillægskode
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Virksomheder opført i bilaget
8,9
A977
Alle andre virksomheder
9,3
A999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 1. juni 2010.
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 478/2010
ze dne 1. června 2010,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Zahájení řízení
(1)
Dne 8. září 2009 Komise zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie (2) oznámení o zahájení antidumpingového řízení (dále jen „oznámení o zahájení“) týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Korejské republiky (dále jen „Korea“) a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“).
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podalo dne 27. července 2009 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žádající výrobce v Unii, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele, další strany, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce ČLR, Koreje a Tchaj-wanu. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žadatel, ostatní výrobci v Unii, vyvážející výrobci v ČLR, Koreji a Tchaj-wanu, dovozci a uživatelé předložili svá stanoviska. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu vyvážejících výrobců v ČLR a Koreji a dovozců se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a bude-li tomu tak, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni známí vyvážející výrobci v ČLR a Koreji a dovozci v Unii požádáni, aby se Komisi přihlásili a aby v souladu s oznámením o zahájení uvedli za období od 1. července 2008 do 30. června 2009 základní údaje o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem.
(6)
Jak je vysvětleno v 22. až 27. bodě odůvodnění, jedenáct vyvážejících výrobců v ČLR poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Pokud jde o Koreu, čtyři vyvážející výrobci poskytli požadované informace a souhlasili se zařazením do vzorku.
(7)
Na základě posouzení informací poskytnutých spolupracujícími vyvážejícími výrobci vybrala Komise vzorek tří vyvážejících výrobců v ČLR, resp. skupin společností ve spojení, vykazujících největší objem vývozu do Unie. Výběr vzorku byl konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i jejich sdruženími a orgány v ČLR.
(8)
V případě Koreje pouze čtyři vyvážející výrobci poskytli požadované informace pro účely sestavení vzorku. Vzhledem k malému počtu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
(9)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku v ČLR a vyvážejícím výrobcům, kteří o tyto formuláře požádali, s cílem vyžádat si individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(10)
Komise dotčeným vyvážejícím výrobcům v ČLR, orgánům ČLR a žadatelům oficiálně sdělila výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení konkrétní důvody.
(11)
Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, protože nesplnili kritéria stanovená v čl. 17 odst. 1 základního nařízení, požádali o individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Nicméně bylo shledáno, že individuální zjišťování dotčených vyvážejících výrobců by vyžadovalo další kontroly na místě a zvláštní posouzení, a znamenalo by tudíž příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření. Proto byl učiněn předběžný závěr, že žádost daných vyvážejících výrobců o individuální zjišťování není možno přijmout.
(12)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily v termínech stanovených v oznámení o zahájení, a to čtyřem výrobcům v Unii, deseti dovozcům a 68 uživatelům.
(13)
Odpovědi byly obdrženy od žádajících výrobců v Unii a jednoho dalšího výrobce v Unii, kteří toto šetření podpořili, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, a 33 uživatelů.
(14)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobci v Unii:
-
Brilen SA, Barbastro, Španělsko,
-
Performance Fibers, Bascharage, Lucembursko a společnosti s ní ve spojení Performance Fibers Longlaville, Longwy, Francie; Performance Fibers GmbH, Bad Hersfeld, Německo; Performance Fibers, Bobingen, Německo; Performance Fibers, Guben, Německo,
-
Polyester High Performance, Wuppertal, Německo,
-
Sioen, Mouscron, Belgie.
Dovozci v Unii:
-
Protex Advanced Textiles GmbH, Rosendahl, Německo.
Uživatelé v Unii:
-
Autoliv Romania SA, Brasov, Rumunsko,
-
Guth & Wolf GmbH, Gütersloh, Německo,
-
Michelin, Clermont Ferrand, Francie,
-
Mitas, a. s. Praha, Česká republika.
Vyvážející výrobci v ČLR:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd., Shaoxing,
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd, Haining,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd, Huzhou.
Vyvážející výrobci v Koreji:
-
Hyosung Corporation, Soul,
-
Kolon Industries Inc, Soul,
-
KP Chemtech Corporation, Ulsan,
-
Samyang Corporation, Soul.
Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd, Taipei,
-
Shinkong Corporation, Taipei.
Dovozci, kteří jsou ve spojení s výrobci v Unii:
-
Hyosung Luxembourg SA, Lucembursko.
Výrobci ve srovnatelné zemi:
-
Performance Fibers, Inc. a Performance Fibers Operations, Inc., Richmond, USA.
1.3 Období šetření
(15)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(16)
Dotčeným výrobkem jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě), neupravené pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, pocházející z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 5402 20 00.
(17)
Dotčený výrobek se vyznačuje vynikajícími vlastnostmi a využívá se pro řadu rozmanitých konečných použití, například vyztužování pneumatik, široké tkaniny, dopravníkové pásy, bezpečnostní pásy, lana, sítě a geosyntetické produkty.
(18)
V průběhu vyšetřování některé zúčastněné strany tvrdily, že nit používaná při výrobě pneumatik, tzv. „vysokomodulová málosrážlivá“ (dále jen „HMLS“) nit by měla být vyjmuta z rozsahu šetření. Strany tvrdí, že HMLS má odlišné charakteristiky a použití oproti jiným vysokopevnostním nitím.
(19)
Šetření však prokázalo, že ačkoli má nit HMLS některé odlišné charakteristiky oproti jiným vysokopevnostním nitím (např. modul, srážlivost, pevnost v tahu a odolnost proti únavě materiálu), různé typy dotčeného výrobku mají všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek.
2.2 Obdobný výrobek
(20)
U výrobku vyváženého do Unie z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu, výrobku vyráběného a prodávaného na domácím trhu v Koreji a na Tchaj-wanu, jakož i u výrobku vyráběného a prodávaného v ČLR čínským vyvážejícím výrobcem, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, a také u výrobku vyráběného a prodávaného v Unii výrobci v Unii byly zjištěny stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, jakož i stejná využití. Proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení předběžně považují za obdobné.
3. VÝBĚR VZORKŮ
3.1 Výběr vzorku dovozců
(21)
Vzhledem k velkému počtu dovozců identifikovaných na základě podnětu se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku dovozců v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. Avšak po přezkoumání předložených informací a vzhledem k nízkému počtu dovozců, kteří projevili ochotu spolupracovat, bylo rozhodnuto, že není třeba provést výběr vzorku.
3.2 Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR
(22)
Vzhledem k vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení.
(23)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda by byl výběr vzorku nutný, a pokud ano, vybrat vzorek, byli vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a prodeji na domácím trhu, o přesných činnostech s ohledem na výrobu dotčeného výrobku a o názvech a činnostech všech společností, s nimiž jsou ve spojení a které se podílejí na výrobě a/nebo prodeji dotčeného výrobku.
(24)
Při výběru reprezentativního vzorku proběhly rovněž konzultace s orgány ČLR a sdružením výrobců, tj. čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz textilu (China Chamber of Commerce for Import and Export of Textiles).
3.2.1 Předběžný výběr spolupracujících vyvážejících výrobců
(25)
Celkem se ozvalo jedenáct vyvážejících výrobců, včetně skupin společností ve spojení v ČLR, a předložili požadované informace ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všichni uvedli, že během období šetření vyváželi dotčený výrobek do Unie, a vyjádřili přání být součástí vzorku. Proto se v případě těchto jedenácti vyvážejících výrobců má za to, že na současném šetření spolupracují (dále jen „spolupracující vyvážející výrobci“).
(26)
Vyvážející výrobci, kteří se ve výše uvedené lhůtě nepřihlásili nebo včas neposkytli požadované informace, byli považováni za společnosti, které v rámci šetření nespolupracují. Z porovnání údajů Eurostatu o dovozu s objemem vývozu dotčeného výrobku do Unie, který za období šetření nahlásily společnosti uvedené v 25. bodě odůvodnění, vyplývá, že spolupráce čínských vyvážejících výrobců byla velmi intenzivní, jak je uvedeno v 73. bodě odůvodnění.
3.2.2 Výběr vzorku spolupracujících vyvážejících vývozců v ČLR
(27)
V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl základním kritériem Komise pro výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozu vysokopevnostních nití do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Vybraný vzorek tvoří tři společnosti, resp. skupiny společností ve spojení, představující více než 65 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i jejich sdruženími a s orgány v ČLR.
3.3 Individuální zjišťování
(28)
Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, protože nesplnili kritéria stanovená v čl. 17 odst. 1 základního nařízení, požádali o to, aby bylo stanoveno individuální dumpingové rozpětí podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení.
(29)
Jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění, byl vzorek omezen na přiměřený počet společností, které by mohly být ve stanovené lhůtě přezkoumány. Společnosti zkoumané za účelem šetření dumpingu u dotčených zemí jsou uvedeny ve 14. bodě odůvodnění. S ohledem na řadu inspekcí, které by měly být provedeny v prostorách těchto společností, jejichž součástí v případě ČLR je ověření žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a odpovědí v dotazníku ohledně antidumpingu, bylo shledáno, že individuální zjišťování by znamenalo příliš velké zatížení a bránilo by včasnému ukončení šetření.
(30)
Proto byl učiněn předběžný závěr, že dvě žádosti o individuální zjišťování nemohou být přijaty.
4. DUMPING
4.1 Obecná metodika
(31)
Níže uvedená obecná metodika byla uplatněna na všechny vyvážející výrobce z Koreje a Tchaj-wanu, vyvážejícímu výrobci v ČLR bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství a s ohledem na pojem srovnatelná země také na dva další vyvážející výrobce v ČLR zařazené do vzorku, kterým nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Předložená zjištění o dumpingu pro každou ze zemí dotčenou v tomto šetření proto popisuje pouze to, co je pro každou vyvážející zemi specifické.
4.1.1 Běžná hodnota
(32)
V souladu se čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve přezkoumala, zda byl domácí prodej obdobných výrobků nezávislým odběratelům uskutečněný jednotlivými vyvážejícími výrobci reprezentativní, tedy zda byl celkový objem takového prodeje rovný či vyšší než 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozního prodeje do Unie.
(33)
Následně Komise identifikovala typy výrobku prodávané na domácím trhu společnostmi s celkově reprezentativním domácím prodejem, které jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Unie.
(34)
Pro každý typ výrobku, který vyvážející výrobci prodávali na domácím trhu a u kterého bylo zjištěno, že je přímo srovnatelný s druhem prodávaným na vývoz do Unie, bylo stanoveno, zda byl domácí prodej dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej konkrétního typu výrobku na domácím trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když objem prodeje tohoto typu výrobku na domácím trhu nezávislým odběratelům během období šetření představoval 5 % nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku na vývoz do Unie.
(35)
Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej jednotlivých společností mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo pro každý typ výrobku stanovením podílu ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům.
(36)
Pokud objem prodeje určitého typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu nejméně ve výši vypočítaných výrobních nákladů představoval více než 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku a pokud vážený průměr prodejní ceny dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr cen veškerého prodeje daného druhu na domácím trhu.
(37)
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážený průměr ceny daného typu výrobku nedosahoval jednotkových nákladů, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku.
(38)
Pokud byly všechny typy výrobků prodány se ztrátou, usoudilo se, že nebyly prodány v běžném obchodním styku.
(39)
U prodeje typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, jakož i u typů výrobků, které se neprodaly v reprezentativním množství na domácím trhu, Komise použila početně zjištěnou běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(40)
Pro stanovení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „PSR“) a vážený průměrný zisk realizovaný každým z příslušných spolupracujících vyvážejících výrobců v domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období šetření přičteny k jejich průměrným výrobním nákladům během období šetření. Tam, kde to bylo nezbytné, byly výrobní náklady a ohlášené PSR náklady předtím, než se použily k posouzení, zda se jednalo o běžný obchodní styk, a k výpočtu běžných hodnot, upraveny.
4.1.2 Vývozní cena
(41)
Ve všech případech, kdy se dotčený výrobek vyvážel nezávislým odběratelům v Unii, se vývozní cena stanovila v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, zejména na základě skutečně zaplacených či splatných vývozních cen.
(42)
V případech, kdy byl prodej uskutečněn prostřednictvím dovozce ve spojení, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jmenovitě na základě cen, za které byly dovážené výrobky poprvé znovu prodány nezávislým odběratelům. V těchto případech byly provedeny úpravy pro všechny náklady včetně cel a daní za období mezi dovozem a novým prodejem, jakož i pro přiměřené rozpětí pro PSR náklady a zisk. Byly použity vlastní PSR náklady dovozce ve spojení a bylo stanoveno přiměřené ziskové rozpětí na základě rozpětí, kterého podle šetření dosáhl nezávislý dovozce dotčeného výrobku.
4.1.3 Srovnání
(43)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(44)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Příslušné úpravy byly přiznány ve všech případech, ve kterých byly označeny za přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy.
4.1.4 Dumpingové rozpětí
(45)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžných hodnot s váženým průměrem vývozních cen.
4.2 ČLR
4.2.1 Posouzení zacházení jako v tržním hospodářství
(46)
Na základě čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingových šetření dovozu z ČLR běžná hodnota určuje v souladu s odstavci 1 až 6 uvedeného článku u těch vyvážejících výrobců, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(47)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS) a používaným ve všech oblastech;
3)
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví;
5)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů.
(48)
Všechny společnosti zařazené do vzorku požádaly o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství a ve stanovených lhůtách odpověděly na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Komise v prostorách příslušných společností vyhledala a ověřila informace uvedené ve formulářích žádosti a všechny další informace, které byly považovány za nezbytné.
(49)
Inspekcí se zjistilo, že dva spolupracující vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku nesplnili požadavky kritérií pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(50)
Konkrétně jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku nesplnil požadavky kritérií 1 až 3. Za prvé nebyl schopen prokázat, že rozhodnutí byla přijímána v reakci na tržní signály a bez zásadních zásahů státu, a to vzhledem k tomu, že byla zjištěna omezení v jeho prodejních aktivitách, jako je povinnost prodat určitý objem dotčeného výrobku na domácím trhu. Za druhé neprokázal, že jeho účetní záznamy byly ověřeny auditorem v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS). Šetření poukázalo na řadu nesrovnalostí a nedostatků v účtech žadatele a zjistilo jistá porušení zásad mezinárodních účetních standardů (IAS). Nakonec byla odhalena zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to v podobě nesprávného ocenění práv k užívání pozemků.
(51)
Další vyvážející výrobce zařazený do vzorku nebyl schopen prokázat, že splňuje kritéria 1 a 3. Nebyl schopen prokázat, že rozhodnutí byla přijímána v reakci na tržní signály a bez zásadních zásahů státu vzhledem k tomu, že byla zjištěna omezení v jeho prodejních aktivitách, podobně jako v 50. bodě odůvodnění, a navzdory státní certifikaci bylo zjištěno, že část jeho základního kapitálu nebyla splacena. Byla rovněž odhalena zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to v podobě nesprávného ocenění práv k užívání pozemků.
(52)
Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku prokázal, že splňuje všechna kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a mohlo mu být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
4.2.2 Individuální zacházení
(53)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení.
(54)
Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
3)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(55)
Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, kteří nesplnili kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, požádali rovněž o individuální zacházení v případě, že jim tržní zacházení nebude přiznáno.
(56)
Na základě dostupných informací bylo předběžně stanoveno, že všechny podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňují tito dva vyvážející výrobci v ČLR, kteří byli zařazeni do vzorku:
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd,
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
4.2.3 Srovnatelná země
(57)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v zemích v procesu hospodářské transformace určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(58)
V oznámení o zahájení byly jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty v ČLR navrženy Spojené státy americké (USA). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby k tomuto návrhu předložily připomínky.
(59)
Velké množství stran se proti tomuto návrhu ohradilo a navrhlo použít Tchaj-wan nebo Koreu, neboť jsou podle jejich soudu pro tyto účely vhodnější. Byly předloženy tyto argumenty:
a)
výrobní procesy a náklady v USA se podstatně liší od výrobních procesů a nákladů v ČLR, neboť strojní vybavení používané v USA je zastaralé, zatímco vybavení používané většinou čínských výrobců je moderní a založené na nejmodernějších technologiích. Většina čínských, tchajwanských a korejských vyvážejících výrobců využívá moderní jednostupňovou výrobní technologii, díky čemuž je jejich výroba efektivnější, než je tomu v USA;
b)
skutečnost, že tchajwanští a korejští vývozci údajně provádějí dumping, je pro účely výběru vhodné srovnatelné země bezpředmětná;
c)
žadatelé mají společnosti ve spojení v USA a nebylo by vhodné založit běžnou hodnotu na informacích poskytnutých těmito společnostmi;
d)
podmínky hospodářské soutěže v USA se liší od podmínek, které převládají v ČLR. Americký trh je prakticky monopolizovaný jedním výrobcem, zatímco Tchaj-wan a Korea mají celou řadu domácích výrobců tak, jako je tomu v ČLR.
(60)
Komise přezkoumala výše uvedené připomínky a konstatovala, že pokud se jedná o srovnatelnou zemi, jsou vesměs platné. Dále bylo prošetřováno, zda by se Tchaj-wan nebo Korea mohly stát možnou třetí zemí s tržním hospodářstvím pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR.
(61)
Šetření ukázalo, že zejména v Tchaj-wanu existuje vyšší míra srovnatelnosti konečných výrobků s ČLR. Bylo poznamenáno, že vyvážející výrobci v Tchaj-wanu jsou rovněž přítomni v ČLR s výrobci, kteří jsou ve spojení, a že v obou zemích v podstatě působí za podobných podmínek.
(62)
Na tomto základě bylo považováno za vhodnější použít Tchaj-wan jako srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
(63)
Po zvolení Tchaj-wanu za srovnatelnou zemi se provedl výpočet běžné hodnoty na základě údajů ověřených v prostorách u tchajwanských vyvážejících výrobců, kteří při vyšetřování plně spolupracovali. Běžná hodnota se založila na ceně zaplacené nebo splatné při prodeji na domácím trhu v Tchaj-wanu za srovnatelné typy výrobků, pokud se zjistilo, že prodej byl realizován v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. To byl případ řady vyvážených druhů výrobků.
4.2.4 Běžná hodnota
4.2.4.1 Vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(64)
Zjistilo se, že většina domácího prodeje vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v ČLR během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(65)
U prodej těch typů výrobků, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat způsobem uvedeným ve 40. bodě odůvodnění.
4.2.4.2 Vyvážející výrobci zařazení do vzorku, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(66)
Jak je uvedeno v 57. až 63. bodě odůvodnění, běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, se stanoví na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetích zemích s tržním hospodářstvím, v tomto případě Tchaj-wanu.
(67)
U zbylých vyvážených typů výrobků, které tchajwanští výrobci buď neprodávali v běžném obchodním styku v Tchaj-wanu, nebo v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo nutné běžnou hodnotu vypočítat. Běžná hodnota byla spočítána na základě výše uvedeného 40. bodu odůvodnění.
4.2.5 Vývozní cena
(68)
Veškerý prodej dotčeného výrobku uskutečněný třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na trh Unie byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.2.6 Srovnání
(69)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly u všech společností, jichž se šetření týkalo, provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, na manipulaci a nakládku, ve vedlejších nákladech, v nákladech spojených s balením, nákladech na úvěr, rozdíly v provizích, slevách z cen, rabatech a nepřímém zdanění, pokud byly použitelné a odůvodněné.
4.2.7 Dumpingová rozpětí
4.2.7.1 U vyvážejících výrobců zařazených do vzorku
(70)
U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého typu výrobku srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(71)
Na tomto základě prozatímní vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
-
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
-
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0 %
-
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
4.2.7.2 U ostatních spolupracujících vyvážejících výrobců
(72)
Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo stanoveno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, přičemž nebylo zohledněno rozpětí vyvážejícího výrobce s nulovým dumpingovým rozpětím. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku předběžně stanoveno na hodnotu 8,9 %.
(73)
Pokud jde o všechny ostatní vývozce v ČLR, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozu uvedené v odpovědích obdržených při výběru vzorku od všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo porovnáno s celkovým dovozem z ČLR, který byl odvozen z dovozní statistiky Eurostatu. Zjištěný podíl spolupráce činil 100 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za vysokou, a proto bylo považováno za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na nejvyšší dumpingové rozpětí stanovené pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku.
(74)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 9,3 %.
4.3 Korea
4.3.1 Běžná hodnota
(75)
Bylo zjištěno, že většina domácího prodeje typů výrobků prodávaných na vývoz do Unie všemi čtyřmi vyšetřovanými společnostmi se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Koreji během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(76)
U prodeje těch typů výrobků, který se neuskutečnil v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Všechny čtyři vyšetřované společnosti měly domácí prodej určitých druhů produktů, které nebyly uskutečněny v reprezentativním množství ani v běžném obchodním styku. V těchto případech byla běžná hodnota spočítána na základě výše uvedeného 40. bodu odůvodnění.
4.3.2 Vývozní cena
(77)
Část vývozního prodeje jednoho vyvážejícího výrobce byla přímo určena dovozci v Unii, který je s ním ve spojení. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny, za niž byly výrobky poprvé prodány nezávislému kupujícímu, a v souladu s metodikou popsanou výše ve 42. bodě odůvodnění.
(78)
Zbylý vývoz dotčeného výrobku uskutečněný zmíněným vyvážejícím výrobcem a veškerý vývozní prodej uskutečněný třemi dalšími vyvážejícími výrobci byly uskutečněny přímo nezávislým odběratelům v Unii. Pro tento prodej byla vývozní cena stanovena v souladu se čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.3.3 Srovnání
(79)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly, kde to bylo na místě a odůvodněno, stanoveny všem vyšetřovaným vyvážejícím výrobcům dovolené odchylky v rozdílech nákladů za dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů manipulace a nakládky, vedlejších nákladů, nákladů spojených s balením, úvěrů a provize.
(80)
Všechny čtyři prověřované společnosti požadovaly úpravu o částku odpovídající clu podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení na základě toho, že dovozními poplatky byl údajně zatížen obdobný výrobek, když byl určen pro spotřebu ve vyvážející zemi, tato částka však byla vrácena nebo nebyla zaplacena, když byl výrobek prodán na vývoz do Unie.
(81)
Toto tvrzení se považuje za nepodložené, poněvadž žádná z těchto čtyř společností neprokázala, že dovozní poplatky vrácené společnostem souvisely s vývozem dotčeného výrobku do Unie.
4.3.4 Dumpingová rozpětí
(82)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti pro každý typ výrobku určený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu výrobku.
(83)
Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie bez úhrady cla u všech dotčených vyvážejících výrobců v Koreji pod minimální úrovní 2 % ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení.
(84)
Je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu o dovozu tito čtyři korejští vyvážející výrobci představují veškerý vývoz pocházející z této země. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že přijetí antidumpingových opatření s ohledem na dovoz z Koreje nebylo opodstatněné.
(85)
Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Koreu zastaveno.
4.4 Tchaj-wan
4.4.1 Běžná hodnota
(86)
Bylo zjištěno, že většina domácího prodeje typů výrobků prodávaných na vývoz do Unie dvěma vyšetřovanými společnostmi se uskutečňuje v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobků založena na cenách skutečně zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na domácím trhu v Tchaj-wanu během období šetření v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(87)
U prodeje těch typů výrobků, které se neuskutečnily v běžném obchodním styku, i u typů výrobků, které nebyly prodány v reprezentativním množství na domácím trhu, bylo třeba běžnou hodnotu vypočítat. Obě vyšetřované společnosti měly domácí prodej určitých druhů produktů, které nebyly uskutečněny v reprezentativním množství ani v běžném obchodním styku. V těchto případech byla běžná hodnota spočítána na základě 40. bodu odůvodnění.
4.4.2. Vývozní cena
(88)
Veškerý prodej dotčeného výrobku uskutečněný dvěma spolupracujícími vyvážejícími výrobci na trh Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné.
4.4.3 Srovnání
(89)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly, kde to bylo na místě a odůvodněno, stanoveny všem vyšetřovaným vyvážejícím výrobcům dovolené odchylky v rozdílech nákladů za dopravu, námořní dopravu a pojištění, nákladů manipulace a nakládky, vedlejších nákladů, nákladů spojených s balením, úvěrů, provize, slev a rabatů.
4.4.4 Dumpingová rozpětí
(90)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení byl u každé společnosti pro každý typ výrobku určený vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny každého odpovídajícího typu výrobku.
(91)
Na tomto základě jsou dumpingová rozpětí vyjádřena jako procento dovozní ceny CIF s dodáním na hranice Unie bez úhrady cla následující:
-
Far Eastern Textiles Co., Ltd
3,9 %,
-
Shinkong Corporation
nepatrná
(92)
S ohledem na dovoz z Tchaj-wanu je nutné uvést, že po porovnání s údaji Eurostatu dva spolupracující vyvážející výrobci představují veškerý vývoz pocházející z této země. Celostátní dumpingové rozpětí bylo stanoveno pro Tchaj-wan. Zjistilo se, že celostátní dumpingové rozpětí je pod minimální úrovní 2 % stanovené v čl. 9 odst. 3 základního nařízení. Vyvozuje se proto předběžný závěr, že uložení antidumpingových opatření s ohledem na dovoz z Tchaj-wanu nebylo opodstatněné.
(93)
Jestliže se tyto závěry potvrdí v dalším průběhu šetření, bude řízení s ohledem na Tchaj-wan zastaveno.
5. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE
5.1 Výroba v Unii
(94)
Pro stanovení celkové výroby v Unii byly použity všechny dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací obsažených v podnětu a údajů shromážděných od výrobců v Unii před zahájením šetření a po jeho zahájení.
(95)
Na tomto základě bylo odhadnuto, že celková výroba v Unii během období šetření činila asi 121 000 tun. Toto množství zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovanou výrobu výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili. Vzhledem k absenci dalších informací byly pro stanovení celkové výroby v Unii a spotřeby Unie použity údaje o výrobcích, kteří se nevyjádřili, uvedené v podnětu. Na výrobce, kteří se nevyjádřili, připadalo v období šetření přibližně 22 % celkové výroby v Unii. Ze známých výrobců v Unii žádný nezaujal neutrální ani nesouhlasné stanovisko k zahájení šetření.
(96)
Objem výroby výrobců v Unii, kteří podnět podpořili, dosáhl v období šetření 94 000 tun, což představuje přibližně 78 % celkové odhadované výroby v Unii.
5.2 Definice výrobního odvětví Unie
(97)
Jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že výrobci v Unii, kteří podpořili podnět a souhlasili s tím, že budou při šetření spolupracovat, představují přibližně 78 % celkové výroby v Unii během období šetření. Tito výrobci jsou proto považováni za představitele výrobního odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba v Unii
(98)
Spotřeba byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili.
(99)
Jak bylo uvedeno v 95. bodě odůvodnění, kvůli nedostatku jiných informací o výrobcích, kteří se nevyjádřili o své výrobě a prodeji vysokopevnostních nití během posuzovaného období, byly použity údaje týkající těchto výrobců poskytnuté v podnětu.
Tabulka 1
Spotřeba v Unii
2005
2006
2007
2008
Období šetření
V tunách
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index
100
106
120
109
93
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(100)
Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období poklesla o 7 %. Bylo zjištěno, že spotřeba nejprve vzrostla o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, po čemž poklesla o 22 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření byla výsledkem nižší poptávky, zejména v druhé polovině roku 2008, v důsledku hospodářské krize.
6.2 Dovoz do Unie z dotčených zemí
6.2.1 Souhrnné posouzení účinků dovozu z dotčených zemí
(101)
Komise zkoumala, zda má být dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu posouzen souhrnně ve shodě s čl. 3 odst. 4 základního nařízení.
(102)
Ohledně výše uvedeného dovozu z Tchaj-wanu a Koreje bylo předběžně stanoveno, že tchajwanský a korejský dovoz se v období šetření neuskutečňoval za dumpingové ceny.
(103)
Proto byl učiněn předběžný závěr, že účinek dovozu z Koreje a Tchaj-wanu by neměl být posuzován společně s dumpingovým dovozem z ČLR.
6.2.2 Dumpingový dovoz z ČLR
(104)
Je třeba poznamenat, že u jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR, který byl zahrnut do vzorku, nebyl u prodeje jeho výrobků na trhu Unie zjištěn dumping. Proto by jeho vývoz měl být vyloučen z analýzy týkající se vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie.
(105)
S cílem vyloučit jakoukoli možnost zveřejnění citlivých obchodních údajů vztahujících se k dotyčnému výrobci však bylo z důvodu zachování důvěrnosti údajů považováno za vhodné nevylučovat údaje o vývozci, u něhož nebyl na trhu Unie zjištěn dumping, z níže uvedených veřejně dostupných údajů, jako jsou údaje Eurostatu.
(106)
První tabulka uvedená níže proto shrnuje veškerý dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR a druhá tabulka ukazuje indexované údaje týkající se dumpingového dovozu na trh Unie během posuzovaného období.
Tabulka 2a
Celkový dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
16 200
23 776
42 249
51 406
48 683
Index
100
147
261
317
301
Podíl na trhu
7,3 %
10,2 %
15,9 %
21,3 %
23,6 %
Index
100
139
217
291
323
Ceny (v EUR/t)
1 871
1 622
1 522
1 571
1 548
Index
100
87
81
84
83
Zdroj: Eurostat.
(107)
Objem celkového dovozu z ČLR vzrostl během posuzovaného období dramaticky na trojnásobek, přičemž v tomtéž období průměrné dovozní ceny klesly o 17 %. V důsledku toho jeho podíl na trhu významně stoupl ze 7,3 % v roce 2005 na 23,6 % v období šetření. Šetření ukázalo, že dokonce i v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy spotřeba poklesla o 22 %, objem dovozu z ČLR vzrostl o 15 %, což znamenalo vzrůst o 7,7 procentního bodu v jejich podílu na trhu.
6.2.2.1 Objem, cena a podíl na trhu dumpingového dovozu
Tabulka 2b
Dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Dovoz (v tunách)
Index
100
240
582
728
714
Podíl na trhu
Index
100
227
485
667
768
Ceny (v EUR/t)
Index
100
67
61
63
61
Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.
(108)
Objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl, což znamenalo více než sedminásobný vzrůst jeho podílu na trhu. Kromě toho šetření ukázalo, že navzdory poklesu spotřeby v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření dumpingový dovoz získal v průběhu období šetření značný podíl na trhu.
(109)
Průměrné ceny dumpingového dovozu z ČLR vykázaly během posuzovaného období pokles o 39 % a v období šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie, jak je vysvětleno ve 112. bodě odůvodnění.
6.2.2.2 Cenové podbízení
(110)
Za účelem analýzy cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny jednotlivých typů výrobku výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, srovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami dovozu z ČLR pro prvního nezávislého odběratele na trhu Unie, stanovenými na základě cen CIF s příslušnou úpravou stávajících celních norem a nákladů po dovozu.
(111)
Spolupráce ze strany čínských vývozců byla intenzivní a představuje 69 % celkového objemu vývozu z ČLR do Unie během období šetření. Vzhledem ke skutečnosti, že u jednoho vyvážejícího výrobce nebyl u prodeje jeho výrobků na trhu Unie zjištěn dumping, nebyl pro účely analýzy cenového podbízení vzat v úvahu jeho dovoz.
(112)
Srovnání ukázalo, že v období šetření se dotčený dumpingový výrobek pocházející v ČLR prodávaný v Unii podbízel cenám výrobního odvětví Unie o 24,2 %.
6.3 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
6.3.1 Předběžné poznámky
(113)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.
6.3.2 Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
Tabulka 3
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Výroba (v tunách)
145 854
145 916
144 053
124 807
94 027
Index
100
100
99
86
64
Kapacita (v tunách)
159 813
159 785
159 101
154 783
143 784
Index
100
100
100
97
90
Využití kapacity
91 %
91 %
91 %
81 %
65 %
Index
100
100
100
88
72
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(114)
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 36 %. Je třeba poznamenat, že navzdory nárůstu spotřeby Unie o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, si výroba výrobního odvětví Unie v tomto období zachovala stabilitu, avšak v období mezi rokem 2007 a obdobím šetření významně poklesla ve shodě s poklesem spotřeby Unie.
(115)
Výrobní odvětví Unie snížilo během období šetření svou výrobní kapacitu až na přibližně 144 000 tun. Nicméně vzhledem ke stagnujícímu prodeji a klesajícímu objemu výroby se využití dostupné kapacity snížilo z 91 % v roce 2005 na 65 % v období šetření. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2007 do období šetření.
6.3.3 Objem prodeje a podíl na trhu
(116)
Údaje o prodeji uvedené v tabulce níže se týkají objemu prodaného prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie.
Tabulka 4
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
112 998
113 844
117 855
99 495
80 745
Index
100
101
104
88
71
Podíl na trhu
51,1 %
48,7 %
44,3 %
41,2 %
39,2 %
Index
100
95
87
81
77
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(117)
Zatímco spotřeba Unie vzrostla o 20 % v průběhu let 2005 až 2007, objem prodeje dotčeného výrobku výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie vzrostl jen o 4 %. To znamená, že výrobní odvětví Unie nemohlo mít ze zvýšené spotřeby v tomto období prospěch. Zatímco ve zbytku posuzovaného období spotřeba v Unii poklesla o 22 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil ještě víc, a sice o 31 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se proto trvale a významně snižoval a úbytek podílu na trhu dosáhl během posuzovaného období 11,9 procentního bodu.
6.3.4 Průměrné jednotkové ceny výrobního odvětví Unie
(118)
Průměrné prodejní ceny ze závodu výrobního odvětví Unie pro odběratele na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, se za posuzované období snížily o 9 %. K hlavnímu poklesu došlo v období od roku 2007 do období šetření, tedy současně s výrazným nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR. V důsledku toho a navzdory zvýšení cen surovin výrobní odvětví Unie muselo snížit své prodejní ceny zejména v průběhu období šetření.
Tabulka 5
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Průměrné ceny (v EUR/t)
2 592
2 595
2 565
2 510
2 350
Index
100
100
99
97
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(119)
Vskutku bylo zjištěno, že průměrné náklady na výrobu výrobního odvětví Unie se zvýšily o 6 % mezi rokem 2005 a obdobím šetření. To bylo způsobeno hlavně důsledkem nárůstu cen PET čipů, které jsou hlavní surovinou používanou při výrobě vysokopevnostních nití. Průměrná cena PET čipů se zvýšila o 12 % mezi rokem 2005 a 2008 a pak opět poklesla na úroveň převládající v roce 2005. Ve stejném období však výrobní odvětví Unie bylo nuceno snižovat své prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu. V důsledku toho byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie v období šetření významně nižší než náklady.
6.3.5 Stav zásob
(120)
Zásoby v období šetření představovaly asi 15 % objemu výroby. Stav zásob výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížil o 9 %, a to zejména mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Uvedené snížení stavu zásob však může nasvědčovat tomu, že se pro budoucnost předpokládá nižší aktivita po celkovém oslabení výrobního odvětví Unie.
Tabulka 6
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Zásoby (v tunách)
15 004
16 828
17 402
16 844
13 727
Index
100
112
116
112
91
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
6.3.6 Zaměstnanost, mzdy a produktivita
Tabulka 7
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Zaměstnanost v ekvivalentech plného pracovního úvazku (FTE)
1 727
1 714
1 667
1 498
1 333
Index
100
99
96
87
77
Náklady na pracovní sílu (v EUR/FTE)
41 089
41 996
42 083
48 499
43 538
Index
100
102
102
118
106
Produktivita (jednotka/FTE)
84,4
85,1
86,4
83,3
70,5
Index
100
101
102
99
84
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(121)
Vlivem opatření zaměřených na zmenšení výrobního odvětví Unie byl během posuzovaného období počet zaměstnanců výrazně snížen o 23 %. Na pokles produktivity je třeba nahlížet v souvislosti s omezováním výroby, kdy ke snižování počtů zaměstnanců dochází s určitým zpožděním po poklesu výroby. Náklady na pracovní sílu se během posuzovaného období lehce zvýšily o 6 %.
6.3.7 Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál
Tabulka 8
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Ziskovost
3,0 %
-0,7 %
-1,1 %
-11,5 %
-13,3 %
Index
100
-22
-37
- 378
- 438
Peněžní tok (v tisících EUR)
15 936
-1 407
824
-16 311
-14 597
Index
100
-9
5
- 120
- 141
Investice (v tisících EUR)
6 713
3 305
8 229
1 295
764
Index
100
49
123
19
11
Návratnost investic
12,6 %
-29,4 %
-15,7 %
- 103,3 %
- 130,6 %
Index
100
- 233
- 124
- 819
-1 036
Zdroj: Odpovědi na dotazník.
(122)
Ziskovost výrobního odvětví Unie byla stanovena tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku byl vyjádřen jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. V posuzovaném období se ziskovost výrobního odvětví Unie dramaticky snížila ze zisku ve výši 3 % v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření. I přesto, že spotřeba v Unii vykazovala mezi rokem 2005 a 2007 rostoucí trend, výrobní odvětví Unie nemohlo mít prospěch z tohoto příznivého vývoje vlivem působení levného dumpingového dovozu z ČLR.
(123)
Trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, do značné míry odráží vývoj ziskovosti. V důsledku toho peněžní tok vykazuje během posuzovaného období podstatný pokles. Totéž lze říci o návratnosti investic, která za posuzované období zaznamenala podobný nepříznivý vývoj v souladu s negativními výsledky dosaženými výrobním odvětvím Unie během posuzovaného období.
(124)
Vzhledem k výše uvedenému se schopnost výrobního odvětví Unie investovat snížila se zřetelem k významnému zhoršení peněžního toku během posuzovaného období. V důsledku toho investice v posuzovaném období poklesly o 89 %.
6.3.8 Růst
(125)
Zatímco se spotřeba v Unii zvýšila o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit objem prodeje na trhu Unie o pouhá 4 %, což tomuto výrobnímu odvětví znemožnilo využít zvýšení spotřeby Unie. Vzhledem k vývoji během posuzovaného období byl pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie o 29 % daleko výraznější než pokles spotřeby Unie v tomto období, který se omezil na 7 %. V důsledku toho také významně poklesl o 12 procentních bodů podíl výrobního odvětví Unie na trhu během stejného období.
6.3.9 Velikost skutečného dumpingového rozpětí
(126)
Dumpingová rozpětí pro ČLR uvedená výše v oddíle o dumpingu jsou jasně vyšší než nepatrná. Vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečných dumpingových rozpětí považovat za zanedbatelný.
6.4 Závěr o újmě
(127)
Šetření prokázalo, že se v posuzovaném období zhoršovala většina ukazatelů újmy, jako je výroba (-36 %), využití kapacity (-28 %), objem prodeje na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení (-29 %), podíl na trhu (-12 procentních bodů) a produktivita (-16 %). Kromě toho se projevil vážný dopad na ukazatele újmy související s finanční výkonností výrobního odvětví Unie, například peněžní tok (-241 %) a ziskovost (-16,3 procentního bodu). To znamená, že byla rovněž oslabena schopnost výrobního odvětví Unie získávat kapitál zejména v průběhu období šetření.
(128)
Bylo zjištěno, že k hlavním ztrátám došlo v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření kdy se, navzdory významnému poklesu spotřeby Unie, dumpingový dovoz z ČLR i nadále ve velkém množství vyskytoval na trhu Unie, přičemž se v období šetření podbízel cenám výrobního odvětví Unie o více než 24 %.
(129)
Šetření dále ukázalo, že náklady na výrobu výrobního odvětví Unie dosáhly své nejvyšší úrovně v roce 2008, především kvůli prudkému zvýšení cen hlavní suroviny. V období šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo udržet a kontrolovat své náklady výroby díky racionalizaci a vlivem poklesu cen PET, ke kterému došlo zejména v druhé polovině období šetření. Výrobní odvětví Unie však vzhledem ke značnému cenovému podbízení, jehož se během období šetření dopouštěli čínští vývozci, nemohlo zvýšit své prodejní ceny na úroveň, která by pokryla jeho náklady. To se v průběhu období šetření projevilo podstatným zhoršením jeho finanční situace.
(130)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
7.1 Úvod
(131)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházející z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
7.2 Dopad dumpingového dovozu
(132)
Šetření ukázalo, že dumpingový dovoz z ČLR se během posuzovaného období značně zvýšil, čímž se podíl na trhu Unie zvýšil mezi rokem 2005 a obdobím šetření více než sedmkrát. Šetření též ukázalo, že v období mezi rokem 2008 a obdobím šetření, kdy spotřeba Unie poklesla přibližně o 15 %, zůstal objem dumpingového dovozu z ČLR vysoký a jeho podíl na trhu se dokonce zvýšil o 15 %.
(133)
Výrobní odvětví Unie v období šetření čelilo značnému poklesu objemu prodeje o 29 %, a jeho podíl na trhu se tudíž snížil z 51,1 % na 39,2 %, tedy téměř o 12 procentních bodů. V období mezi rokem 2008 a obdobím šetření podíl výrobního odvětví Unie na trhu poklesl o 2 procentní body, zatímco podíl dumpingového čínského dovozu ve stejném období vzrostl navzdory klesající poptávce na trhu Unie.
(134)
Ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období poklesly o 39 % a byly výrazně nižší než ceny, které účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Následkem toho bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno provést zvýšení cen, které by pokrylo zdražení surovin. V důsledku toho se ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snížila, jak je vysvětleno výše v 122. bodě odůvodnění, z 3 % zisku v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření.
(135)
Šetřením bylo rovněž prokázáno, že existence rostoucího objemu levného dumpingového dovozu z ČLR tak měla celkově nepříznivý dopad na trh kvůli tlaku na snižování cen.
(136)
Má se tudíž za to, že pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie levným dumpingovým dovozem z ČLR výrobnímu odvětví Unie neumožnil přizpůsobit prodejní ceny zvýšeným nákladům na suroviny, zvláště v roce 2008, kdy ceny PET dosáhly nejvyšších hodnot. Tím se vysvětluje ztráta podílu na trhu i snížení ziskovosti dosahované výrobním odvětvím Unie.
(137)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen předběžný závěr, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně negativní vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
7.3 Vliv dalších činitelů
7.3.1 Vývoj poptávky na trhu Unie
(138)
Jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, mezi rokem 2005 a 2007 se spotřeba vysokopevnostních nití v Unii nejprve zvýšila, přičemž následně klesala v roce 2008 a v období šetření. Během posuzovaného období výrobní odvětví Unie ztratilo na trhu podstatnou část svého podílu. I když nelze vyloučit, že nepříznivý vývoj spotřeby Unie mezi rokem 2008 a obdobím šetření mohl mít negativní dopad na situaci ve výrobním odvětví Unie, není od věci upozornit, že se čínským vývozcům v tomtéž období podařilo zvýšit jejich podíl na trhu. Proto se má za to, že zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie nelze přičítat snížené poptávce, nýbrž je způsobeno především výrazným nárůstem levného dumpingového dovozu z ČLR a podbízením uplatňovaným čínskými vývozci.
7.3.2 Ceny surovin
(139)
Ceny surovin, zejména PET čipů, významně vzrostly mezi rokem 2005 a 2008, načež v druhé polovině období šetření poklesly a na konci období šetření dosáhly úrovně roku 2005.
(140)
Šetření potvrdilo, že náklady výrobního odvětví Unie na výrobu vysokopevnostních nití sledovaly stejný trend jako vývoj cen surovin a během posuzovaného období celkově stouply o 6 %. Na trhu, který se řídí účinnými obchodními podmínkami, tj. při neexistenci dumpingu působícího újmu, lze ovšem očekávat, že se ceny budou pravidelně upravovat, aby odrážely vývoj různých složek výrobních nákladů. Tak tomu ale v tomto případě nebylo. Výrobní odvětví Unie bylo nuceno udržovat nízké prodejní ceny, aby mohlo konkurovat levnému dumpingovému dovozu z ČLR, což vedlo ke značnému poklesu jeho ziskovosti. Proto se dospělo k předběžnému závěru, že ceny na trhu Unie byly stlačeny vinou cenového podbízení ze strany čínských vývozců a výrobnímu odvětví Unie tedy bylo znemožněno zvýšit prodejní ceny tak, aby mohly pokrýt náklady.
7.3.3 Výroba pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie
(141)
Šetření dále ukázalo, že pouze jeden výrobce v Unii, který při šetření spolupracoval, je vertikálně integrován a výroba pro vlastní spotřebu se využívá pro další zpracování v navazujících výrobních odvětvích, při němž vznikají výrobky s přidanou hodnotou. Šetření neukázalo na žádné problémy související s výrobou těchto následných výrobků. Bylo zjištěno, že využití pro vlastní spotřebu zůstalo během posuzovaného období stabilní, přičemž představovalo asi 7 % objemu výroby.
(142)
Na tomto základě se dospělo k závěru, že výroba výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu nepřispěla ke zhoršení jeho finanční situace, zejména během období šetření.
7.3.4 Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie
(143)
Přestože analýza újmy a příčinných souvislostí byla zaměřena na situaci výrobního odvětví Unie na trhu Unie jako možný další činitel, kterým by mohla být vysvětlena zjištěná újma, byla zkoumána i jeho vývozní výkonnost. Analýza ukázala, že během posuzovaného období se vývoz výrobního odvětví Unie určený nezávislým odběratelům držel na poměrně nízké úrovni (kolem 3 %). Snížení objemu vývozu ze zhruba 18 000 tun v roce 2005 na zhruba 7 000 tun v období šetření lze vysvětlit poklesem výroby během stejného období. Vývozní cena však byla vyšší než cena, kterou výrobní odvětví Unie účtovalo odběratelům na trhu Unie. Proto se dospělo k závěru, že snížením objemu vývozu nelze vysvětlit úroveň újmy, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo, a zvláště pak značný pokles jeho ziskovosti během období šetření.
7.3.5 Dovoz z ostatních třetích zemí
(144)
Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v období od roku 2005 do období šetření byl následující:
Tabulka 9
Ostatní třetí země
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Dovoz (v tunách)
29 940
30 350
29 035
21 590
16 478
Index
100
101
97
72
55
Podíl na trhu
13,5 %
13,0 %
10,9 %
8,9 %
8,0 %
Index
100
96
81
66
59
Cena (v EUR/t)
2 635
2 700
2 584
2 606
2 585
Index
100
102
98
99
98
Zdroj: Eurostat.
(145)
K ostatním třetím zemím vyvážejícím vysokopevnostní nitě do Unie patří především Švýcarsko, Bělorusko, Japonsko a Thajsko. Jak je patrné z předcházející tabulky, společný objem dovozu z těchto zemí byl poměrně nízký vzhledem ke spotřebě v Unii a během posuzovaného období se snížil o 45 %. Průměrné ceny dovozu zůstaly v období šetření stabilní a poměrně vysoké.
(146)
Na základě uvedených skutečností byl učiněn předběžný závěr, že dovoz z těchto třetích zemí nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
7.3.6 Dovoz z Koreje a Tchaj-wanu
(147)
Ohledně výše uvedeného dovozu z Tchaj-wanu a Koreje se dospělo k předběžnému závěru, že tchajwanský a korejský dovoz se v období šetření neuskutečňoval za dumpingové ceny. Tento dovoz je uveden v tabulkách 10 a 11 níže:
Tabulka 10
Celkový dovoz z Koreje
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
17 542
20 701
27 521
24 908
24 580
Index
100
118
157
142
140
Podíl na trhu
7,9 %
8,8 %
10,4 %
10,3 %
11,9 %
Index
100
112
131
130
151
Ceny (v EUR/t)
2 105
1 958
1 912
1 911
1 780
Index
100
93
91
91
85
Zdroj: Eurostat.
(148)
Jak je patrné z předcházející tabulky, objem dovozu z Koreje sledoval během posuzovaného období zhruba trend podobný trendu spotřeby. Objem dovozu vzrostl ze 17 542 tun v roce 2005 na 24 580 tun v období šetření. To vedlo ke zvýšení podílu na trhu ze 7,9 % v roce 2005 na 11,9 % v období šetření. Je však třeba poznamenat, že objem dovozu se významně snížil mezi rokem 2007 a koncem období šetření.
(149)
Rovněž stojí za zmínku, že zatímco průměrné dovozní ceny z Koreje během posuzovaného období klesly o 15 %, ve stejném období se udržely nad hladinou průměrných cen dovozu z ČLR.
Tabulka 11
Celkový dovoz z Tchaj-wanu
2005
2006
2007
2008
Období šetření
Objem (v tunách)
7 343
7 761
10 285
11 028
8 163
Index
100
106
140
150
111
Podíl na trhu
3,3 %
3,3 %
3,9 %
4,6 %
4,0 %
Index
100
100
117
138
119
Ceny (v EUR/t)
1 968
1 734
1 608
1 678
1 687
Index
100
88
82
85
86
Zdroj: Eurostat.
(150)
Dovoz z Tchaj-wanu vzrostl ze 7 343 tun v roce 2005 na 8 163 tun v období šetření, tedy o 11 %. V tomtéž období mírně stoupl jeho podíl na trhu z 3,3 % v roce 2005 na 4 % v období šetření. Stejně jako korejský dovoz, tak i tchajwanský objem dovozu značně poklesl mezi rokem 2007 a koncem období šetření.
(151)
Průměrné dovozní ceny z Tchaj-wanu během posuzovaného období klesly o 14 %, ale ve stejném období se udržely výrazně nad hladinou cen dovozu z ČLR.
(152)
Na základě výše uvedených skutečností tedy nelze vyloučit, že dovoz z Koreje a Tchaj-wanu mohl do jisté míry přispět k újmě utrpěné výrobním odvětvím Unie. Objem a ceny dovozu v období šetření se však nezdají být na takové úrovni, aby narušovaly příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
7.3.7 Ostatní výrobci v Unii
(153)
Z analýzy údajů týkajících se trhu Unie vyplývá, že podíl ostatních výrobců v Unii na trhu se během posuzovaného období nezvýšil. Šetření neukázalo na žádný konkrétní problém ohledně hospodářské soutěže mezi výrobci v Unii ani na žádný účinek narušující obchod, které by mohly vysvětlit podstatnou újmu, jež byla u výrobního odvětví Unie zjištěna.
(154)
Na tomto základě byl učiněn předběžný závěr, že výrobci nezahrnutí do definice výrobního odvětví Unie nepřispěli k újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.
7.4 Závěr o příčinných souvislostech
(155)
Výše uvedená analýza ukázala, že se během posuzovaného období podstatně zvýšil objem levného dumpingového dovozu pocházejícího z ČLR i jeho podíl na trhu. Kromě toho bylo zjištěno, že tento dovoz byl uskutečňován za dumpingové ceny, které byly nižší než ceny, jež na trhu Unie za podobné typy výrobků účtovalo výrobní odvětví Unie.
(156)
Uvedené zvýšení objemu levného dumpingového dovozu z ČLR a jeho podílu na trhu se časově shodovalo s celkovým zvýšením poptávky v Unii v období mezi rokem 2005 a 2007, ale také s nepříznivým vývojem podílu výrobního odvětví Unie na trhu během téhož období. Kromě toho mezi rokem 2007 a obdobím šetření, kdy poptávka na trhu Unie poklesla, se čínským vývozcům podařilo zvýšit jejich podíl na trhu. Během téhož období byl zaznamenán další nepříznivý vývoj podílu výrobního odvětví Unie na trhu i hlavních ukazatelů jeho hospodářské situace. Během posuzovaného období totiž výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR, který se neustále podbízel cenám výrobního odvětví Unie, vedl k poklesu ziskovosti výrobního odvětví Unie o více než 16 procentních bodů, což vedlo v období šetření k těžkým ztrátám.
(157)
Zkoumání dalších známých činitelů, které mohly způsobit újmu výrobnímu odvětví Unie, ukázalo, že žádný z nich nemohl mít na toto výrobní odvětví takový vliv, aby narušoval příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.
(158)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
8. ZÁJEM UNIE
8.1 Předběžná poznámka
(159)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda navzdory předběžnému závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Unie přijímat prozatímní antidumpingová opatření. Analýza zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů dotčeného výrobku.
8.2 Výrobní odvětví Unie
(160)
Výrobní odvětví Unie se skládá ze čtyř výrobců působících v různých členských státech Unie, kteří v souvislosti s výrobou dotčeného výrobku přímo zaměstnávají více než 1 300 lidí.
(161)
Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Je třeba připomenout, že všechny ukazatele újmy během posuzovaného období vykazovaly negativní trend. Vážné dopady se projevily zejména u ukazatelů újmy týkajících se finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, jako je peněžní tok, návratnost investic a ziskovost. Pokud by nebyla přijata opatření, hospodářská situace výrobního odvětví Unie by se s velkou pravděpodobností dále zhoršovala.
(162)
Předpokládá se, že uložením prozatímních antidumpingových cel se na trhu Unie obnoví účinné obchodní podmínky, které výrobnímu odvětví Unie umožní, aby cena vysokopevnostních nití odrážela různé složky nákladů a podmínky na trhu. Lze očekávat, že uložení prozatímních opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo získat zpět přinejmenším část podílu na trhu, o který přišlo během posuzovaného období, což by mělo další kladný dopad na jeho hospodářskou situaci a ziskovost.
(163)
Byl tudíž učiněn závěr, že uložení prozatímních antidumpingových opatření pro dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.
8.3 Dovozci
(164)
Deseti dovozcům v Unii byly zaslány dotazníky. Jenom dva dovozci, sídlící v Německu (představující 15,4 % celkového dovozu z ČLR) a ve Španělsku (představující 0,2 % celkového dovozu z ČLR), při šetření spolupracovali. Šetření ukázalo, že první uvedený dovozce dovážel pouze z ČLR a že téměř celý jeho obrat souvisel s dotčeným výrobkem. U scénáře „v nejhorším případě“ by antidumpingové clo ve výši 9 % mělo za následek významný pokles jeho ziskovosti a tato společnost by se mohla dostat do ztrátové situace. Odhaduje se však, že vzhledem ke skutečnosti, že tento dovozce má mezi jistými velkoodběrateli silné postavení, měl by být schopen přinejmenším částečně přenést zvýšení nákladů na své zákazníky. Kromě toho by se mohl přeorientovat na jiné zdroje dodávek, přinejmenším v dlouhodobějším horizontu. Pokud jde o druhého dovozce, dotčený výrobek představoval pouze omezený podíl jeho celkového obchodu (0-5 %), a jakýkoli negativní dopad navrhovaných opatření by byl tudíž pravděpodobně zanedbatelný.
(165)
Na základě dostupných informací se došlo k závěru, že ačkoli uložení prozatímních antidumpingových opatření by mělo nepříznivý dopad na jednoho z výše uvedených dovozců; tento dovozce by měl být schopen přinejmenším částečně přenést zvýšení nákladů na své zákazníky a/nebo se přeorientovat na jiné zdroje dodávek. Uložení prozatímních opatření by tudíž nemělo mít na dovozce celkově významný negativní dopad.
8.4 Uživatelé
(166)
Uživatelé vysokopevnostních nití projevili velký zájem o tento případ. Z 68 oslovených uživatelů jich 33 při šetření spolupracovalo. Tito spolupracující uživatelé představovali 25 % celkového dovozu z ČLR. Tyto společnosti mají svá sídla po celé Unii a působí v různých průmyslových odvětvích, jako je odvětví výroby pneumatik a aplikací v automobilovém průmyslu, lan a průmyslových aplikací.
(167)
V zájmu přehlednosti a vzhledem k tomu, že uložení prozatímních opatření by na různé uživatele dopadala různě, v závislosti na odvětví, ve kterém působí, byl dopad opatření na uživatele analyzován pomocí jejich roztřídění do samostatných průmyslových odvětví, jak je uvedeno níže.
(168)
Pokud se jedná o uživatele v odvětví výroby pneumatik, byly od výrobců pneumatik obdrženy čtyři odpovědi na dotazník. Podle údajů poskytnutých výrobci pneumatik podíl vysokopevnostních nití na výrobních nákladech pneumatik byl poměrně omezený, v průměru menší než 1 %, a průměrný zisk z odvětví výroby pneumatik dosahoval přibližně 2 %. Mezi spolupracujícími uživateli se nenašel nikdo, kdo by dotčený výrobek dovážel z ČLR. Pokud by tedy byla uložena prozatímní antidumpingová cla, má se za to, že na tyto uživatele by uložení opatření na vývoz z ČLR nemělo mít žádný dopad. Kromě toho pokud by někteří uživatelé v tomto sektoru dováželi z ČLR, existuje řada alternativních zdrojů dodávek.
(169)
Pokud se jedná o automobilový průmysl (zejména výrobu bezpečnostních pásů a airbagů), vrátilo se celkem šest odpovědí na dotazník od těchto uživatelů. Těchto šest společností představovalo 5 % celkového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR v období šetření. Celkově bylo zjištěno, že v průměru výrobky, ve kterých se využívají vysokopevnostní nitě, představovaly méně než 4 % celkového obratu těchto společností a že průměrný zisk dosažený v tomto odvětví činil kolem 3 %. Dále bylo zjištěno, že těchto šest společností nakupovalo vysokopevnostní nitě zejména od výrobců v Unii, zatímco jen 11 % jejich nákupu bylo dováženo z ČLR. Není tudíž pravděpodobné, že by uložení prozatímních opatření pro dovoz z ČLR mohlo mít vážný celkový dopad na automobilový průmysl, neboť bylo zjištěno, že tyto společnosti jsou ziskové a že ČLR není hlavním zdrojem dodávek.
(170)
Pokud se jedná o výrobce lan, vrátily se tři odpovědi na dotazník, což představuje méně než 1 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Podíl podniků používajících vysokopevnostní nitě se pohyboval kolem 18 % z celkového počtu podniků a průměrná zisková marže dosažená v tomto odvětví činila kolem 8 % v období šetření. Na tomto základě se odhaduje, že uložení prozatímních antidumpingových cel na dovoz z ČLR může pravděpodobně jen mírně snížit jejich ziskovou marži. Šetření též ukázalo, že většina dovozu (66 %) byla v období šetření z ČLR, zatímco 20 % pocházelo z Koreje. Proto, pokud by byla opatření uložena, není pravděpodobné, že tento sektor bude závažně dotčen vzhledem k tomu, že dopad na ziskovou marži je omezen a existují i další zdroje dodávky.
(171)
Někteří výrobci lan namítli, že vzhledem k tomu, že vysokopevnostní nitě jsou používány převážně v jiných průmyslových odvětvích, jako je automobilový průmysl, uložení antidumpingových opatření by vedlo k nedostatku dostupných typů vysokopevnostních nití používaných výrobci lan, neboť výrobci v Unii by se údajně nejprve zaměřili na velké trhy a zboží by dodávaly do zbývajících sektorů pouze tehdy, pokud by jim zbyla volná kapacita. Je však třeba připomenout, že jsou k dispozici i jiné zdroje dodávek, včetně dodávek výrobního odvětví Unie, Koreje a Tchaj-wanu a ostatních třetích zemí, na které se opatření nevztahují. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(172)
Pokud se jedná o uživatele působící v sektoru průmyslových aplikací, jako jsou střešní krytiny, pásy, řemínky a průmyslové textilie, vrátilo se celkem 19 odpovědí na dotazník. Tito uživatelé představovali 19 % celkového dovozu z ČLR v období šetření. Na základě dostupných údajů z tohoto sektoru, podíl společností, kde jsou vysokopevnostní nitě používány, činí 64 % z celkového počtu společností a průměrný zisk dosažený v rámci tohoto odvětví představoval 13 %. Důsledkem antidumpingových cel bude pravděpodobně jen mírný pokles průměrné ziskové marže dosažené v tomto sektoru. Šetření též ukázalo, že tito uživatelé převážně nakupovali od výrobců v Unii a v ČLR. Uložení opatření na dovoz z ČLR by tudíž nemělo mít výrazný nepříznivý dopad na tento sektor vzhledem k omezenému dopadu na ziskovou marži a existenci jiných zdrojů dodávek.
(173)
Někteří uživatelé uvedli, že pokud budou uložena antidumpingová opatření, mělo by to na ně nepříznivý dopad ve dvou směrech. Uvedli, že by nejen nastal nedostatek alternativních zdrojů dodávek, ale že dotčené země by též přeorientovaly svůj export z dotčeného výrobku na výrobky na navazujícím trhu.
(174)
Pokud jde o tvrzení, že nebudou k dispozici žádné alternativní zdroje dodávek, je třeba si předně povšimnout, že žádná prozatímní opatření nebudou uložena na dovoz z Koreje a Tchaj-wanu. Jak je uvedeno ve 171. bodě odůvodnění, jsou k dispozici i jiné zdroje dodávek z ostatních třetích zemí, na které se opatření nevztahují. Za druhé, pokud se jedná o dodávky výrobního odvětví Unie, šetření neupozornilo na některé nedostatky dodávek od některých výrobců v Unii jistým uživatelům. Analýza však neprokázala, že by k těmto nedostatkům docházelo pravidelně. Na základě výše uvedených skutečností, a zejména s ohledem na existenci jiných dostupných zdrojů dodávek bylo toto tvrzení odmítnuto.
(175)
Pokud jde o tvrzení, že výrobci vysokopevnostních nití v dotčených zemích by přeorientovaly svůj vývoz na navazující trh, je třeba si povšimnout, že proti dovozu z Koreje a Tchaj-wanu nebudou uložena žádná prozatímní opatření. Proto i pokud čínští vývozci přesunou část svého vývozu na navazující trh, má se za to, že uživatelé vysokopevnostních nití by měli být schopni si zachovat konkurenceschopnost, protože by i nadále měli být schopni odebírat vysokopevnostní nitě od dalších dodavatelů, na které se opatření nevztahují. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(176)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem, i když na některé uživatele budou mít opatření na dovoz z ČLR nepříznivý dopad, zdá se, že dopad na uživatele v různých průmyslových odvětvích bude celkově omezen. Proto byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací je nanejvýš pravděpodobné, že účinek antidumpingových opatření na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR nebude mít podstatný nepříznivý dopad na uživatele dotčeného výrobku.
8.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(177)
Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn předběžný závěr, že na základě dostupných informací o zájmu Unie celkově neexistují přesvědčivé důvody proti uložení prozatímních opatření na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR.
9. NEULOŽENÍ CLA
(178)
S ohledem na zjištění, že celostátní vážená průměrná dumpingová rozpětí dovozu z Koreje a Tchaj-wanu jsou nepatrná, neukládá se žádné prozatímní antidumpingové clo na dovoz z těchto zemí.
10. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
10.1 Úroveň pro odstranění újmy
(179)
Vzhledem k dosaženým závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo vzniku další újmy výrobnímu odvětví Unie způsobené dumpingovým dovozem.
(180)
Pro účely stanovení úrovně těchto opatření byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla nezbytná pro odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.
(181)
Při výpočtu výše cla, nezbytného pro odstranění účinků dumpingu působícího újmu, se mělo za to, že případná opatření by měla výrobnímu odvětví Unie umožnit pokrýt výrobní náklady a dosáhnout zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu, u prodeje obdobného výrobku v Unii. Má se za to, že zisk, kterého by mohlo být dosaženo bez dumpingového dovozu, by měl vycházet z údajů z roku 2005, který byl jediným rokem, kdy se výrobnímu odvětví Unie dařilo dosahovat zisku a kdy čínský dovoz byl na trhu Unie přítomen v menší míře. Má se tedy za to, že ziskové rozpětí 3 % z obratu lze chápat jako přiměřené minimum, kterého by mohlo výrobní odvětví Unie pravděpodobně dosáhnout, pokud by neexistoval dumping působící újmu.
(182)
Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Unie vypočtena cena obdobného výrobku, která nepůsobí újmu. Cena, která nepůsobí újmu, byla získána připočtením uvedeného ziskového rozpětí ve výši 3 % k výrobním nákladům.
(183)
Nutné zvýšení cen pak bylo stanoveno na základě srovnání váženého průměru dovozních cen jednotlivých výrobků vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku a újmu nepůsobící ceny typů výrobků prodávaných během období šetření výrobním odvětvím Unie na trhu Unie. Rozdíl zjištěný tímto porovnáním byl poté vyjádřen jako procentuální podíl průměrné dovozní hodnoty CIF porovnávaných typů.
10.2 Prozatímní opatření
(184)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla zavést prozatímní antidumpingová opatření ohledně dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(185)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí situaci těchto společností zjištěnou v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(186)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, která je spojena například se změnou názvu nebo změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(187)
Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, neměla by se zbytková celní sazba vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, ale rovněž na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.
(188)
Stanovené dumpingové rozpětí a rozpětí újmy jsou následující:
Společnost
Dumpingové rozpětí
Rozpětí újmy
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3 %
57,1 %
Zhejiang Uniful Industrial Fibre Co., Ltd
7,7 %
57,6 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0 %
neuvedeno
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
8,9 %
57,3 %
Všechny ostatní společnosti
9,3 %
57,6 %
11. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(189)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Dále je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení antidumpingových cel, k nimž se dospělo pro účely tohoto nařízení, jsou prozatímní a pro účely konečných zjištění může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro drobný prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd
9,3
A974
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd
7,7
A975
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd
0
A976
Společnosti uvedené v příloze
8,9
A977
Všechny ostatní společnosti
9,3
A999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení (ES) č. 1225/2009, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. V souladu s čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 1. června 2010.