RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 82/2011
af 31. januar 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af okoumé-krydsfiner med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009 og om afslutning af en delvis interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, 3, 5 og 6
under henvisning til forslag forelagt af Europa-Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Gældende foranstaltninger
(1)
Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 1942/2004 af 2. november 2004 (2) en endelig antidumpingtold på import af okoumé-krydsfiner med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik (»Kina«). De indførte toldsatser varierede fra 6,5 % til 23,5 % for fire af producenterne og 66,7 % for alle de andre producenter.
2. Anmodning om en udløbsundersøgelse og indledning af en delvis interimsundersøgelse på eget initiativ
(2)
Efter offentliggørelsen af en meddelelse om det forestående udløb (3) af de gældende antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af okoumé-krydsfiner med oprindelse i Kina modtog Kommissionen en anmodning om en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
(3)
Anmodningen blev indgivet af den europæiske føderation for krydsfinerindustrien (»ansøgeren«) på vegne af EU-producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde mere end 50 %, af EU-produktionen af okoumé-krydsfiner. Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fortsat eller fornyet dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
(4)
Efter en fransk retssag vedrørende en række franske okoumé-krydsfinerproducenters konkurrencebegrænsende adfærd fandtes det ydermere, at det ikke kunne udelukkes, at dette kunne have forvredet skadesvurderingen i den oprindelige undersøgelse. Derfor fandt Kommissionen det passende samtidig at indlede en ny interimsundersøgelse på eget initiativ i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 3, for at analysere den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, særligt med henblik på at sammenligne med situationen i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse.
(5)
Efter høring af det rådgivende udvalg fastslog Kommissionen, at der var tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse og en delvis interimsundersøgelse, der er begrænset til undersøgelse af skadesniveauet i henhold til grundforordningens artikel 11, henholdsvis stk. 2 og 3, og offentliggjorde en meddelelse om indledningen af disse undersøgelser i Den Europæiske Unions Tidende (4) (»indledningsmeddelelsen«).
3. Undersøgelse
3.1. Undersøgelsesperiode
(6)
Undersøgelsen vedrørende sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping omfattede perioden fra den 1. oktober 2008 til den 30. september 2009 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).
(7)
Undersøgelsen af tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udløbet af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
3.2. Parter, som er berørt af undersøgelsen
(8)
Kommissionen underrettede officielt de kendte EU-producenter, de eksporterende producenter i Kina, brugere og importører, som den vidste var berørt, samt de kinesiske myndigheder om indledningen af undersøgelserne.
(9)
Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for fristerne i meddelelsen om indledningen af undersøgelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
4. Stikprøver
(10)
På grund af det tilsyneladende store antal EU-producenter, importører og eksporterende producenter i Kina blev det fundet passende at undersøge, hvorvidt der burde udtages stikprøver, jf. grundforordningens artikel 17. For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i givet fald at udtage en stikprøve, blev førnævnte parter anmodet om at give sig til kende inden 15 dage fra datoen for indledningen af den nuværende undersøgelse og indsende de oplysninger, der var anmodet om i indledningsmeddelelsen, til Kommissionen.
(11)
Kun en enkelt kinesisk eksporterende producent gav sig til kende og afgav de ønskede oplysninger inden for fristen. Det blev derfor besluttet, at der ikke var behov for stikprøveudtagning blandt de kinesiske eksporterende producenter. Der blev sendt et spørgeskema til den eneste samarbejdende kinesiske producent, som imidlertid efterfølgende indstillede sit samarbejde og ikke indsendte et besvaret spørgeskema. Som anført i betragtning 20 blev konklusionerne i overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 18, stk. 1, baseret på de foreliggende faktiske oplysninger.
(12)
Ti EU-producenter afgav de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i en stikprøve. På grundlag af oplysninger fra de samarbejdsvillige EU-producenter udtog Kommissionen en stikprøve på fem EU-producenter, der tegner sig for ca. 40 % af samtlige EU-producenters salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen i NUP og ca. 35 % af alle EU-producenters produktion i NUP. Stikprøven blev udtaget på basis af den største repræsentative salgsmængde, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed, og under hensyntagen til EU-producenternes geografiske spredning.
(13)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til de fem EU-producenter i stikprøven. To af virksomhederne i stikprøven indstillede deres samarbejde efter stikprøvefasen. Da de tre virksomheder, som havde indsendt et besvaret spørgeskema, stadig repræsenterede ca. 30 % af EU-producenternes salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen i NUP, blev stikprøven stadig fundet repræsentativ.
(14)
Kommissionen sendte også et minispørgeskema til de fem producenter, der ikke var udvalgt til at indgå i stikprøven, hvoraf to havde indstillet samarbejdet, og til to andre kendte producenter for at indhente oplysninger om økonomiske indikatorer vedrørende et større antal EU-producenter. Der indkom besvarelser af disse minispørgeskemaer fra syv producenter.
5. Efterprøvning af modtagne oplysninger
(15)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en afgørelse om, der fortsat finder dumping sted, eller om der er sandsynlighed for fornyet dumping og skade og for at fastslå Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
5.1.
EU-producenter
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Spanien)
-
JEAN THÉBAULT SAS (Frankrig)
-
JOUBERT ST JEAN D'ANGÉLY SAS (Frankrig).
5.2.
Producenter i referencelandet
-
EKOL KONTRPLAK, Tasköprü (Tyrkiet).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(16)
Den pågældende vare er den samme som i den oprindelige undersøgelse og defineres som følger: krydsfiner, der udelukkende består af trælag, hvoraf det enkelte lag ikke må være over 6 mm tykt, og mindst et af de ydre lag skal være af okoumé, der ikke er belagt med en permanent film af andre materialer, med oprindelse i Folkerepublikken Kina og henhørende under KN-kode ex 4412 31 10 (tidligere ex 4412 13 10). Den pågældende vare anvendes til en lang række endelige anvendelser. Den anvendes af snedkere og tømrere til udendørs formål i bygningsindustrien, f.eks. til forskalling og beklædning, herunder beklædning af udvendige sokler og rækværker og beklædning af flodbredder. Den anvendes også til mere dekorative formål, bl.a. i forbindelse med vejtransport (f.eks. biler, busser, campingvogne, autocampere), søtransport (lystfartøjer), møbelindustrien og fremstilling af døre.
(17)
Der er to hovedtyper okoumé-krydsfiner, nemlig krydsfiner udelukkende fremstillet af okoumé (»ren okoumé«) og krydsfiner med mindst ét yderlag fremstillet af okoumé (»okoumé-yderlag«) og resten af andre træsorter. Begge hovedtyper okoumé-krydsfiner ser ens ud. Trods de forskellige mekaniske egenskaber har de samme grundlæggende fysiske kendetegn og anvendes til samme formål.
2. Samme vare
(18)
Som påvist i den oprindelige undersøgelse og bekræftet ved nærværende undersøgelse er det fastslået, at den okoumé-krydsfiner, der blev fremstillet i Kina og solgt på det kinesiske hjemmemarked og den vare, som EU-erhvervsgrenen fremstillede og solgte i Unionen, havde de samme grundlæggende fysiske og tekniske kendetegn og samme anvendelsesformål. Varerne anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
C. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
(19)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, blev det undersøgt, om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller blive fornyet, når de gældende foranstaltninger over for Kina eventuelt udløber.
(20)
Som anført i betragtning 11, i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 og i mangel på samarbejde fra nogen af de kinesiske eksporterende producenters side måtte analysen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping baseres på oplysninger, som Kommissionen kunne indhente fra andre kilder. Da der ikke forelå detaljerede oplysninger om de præcise varetyper, der eksporteredes fra Kina til Unionen, måtte sammenligningen mellem den normale værdi og eksportpriserne begrænses til de to hovedtyper okoumé-krydsfiner nævnt i betragtning 17.
(21)
I konsekvens heraf blev analysen hovedsagelig baseret på Eurostats handelsstatistikker. Desuden havde en enkelt kinesisk eksporterende producent indtil juni 2009 indgivet den periodiske overvågningsrapport, jf. betragtning 61 i forordning (EF) nr. 1942/2004 om indførelse af den gældende told. Oplysninger fra disse rapporter kunne derfor i en vis udstrækning anvendes i analysen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping.
1. Normal værdi
1.1. Referenceland
(22)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter i lande med overgangsøkonomier, der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«).
(23)
I indledningsmeddelelsen oplyste Kommissionen, at den fandt, at Tyrkiet, som allerede havde været benyttet som referenceland i den oprindelige undersøgelse, var egnet som referenceland til at fastsætte den normale værdi for Kina i forbindelse med nærværende udløbsundersøgelse. De interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til valget af Tyrkiet, men ingen af dem benyttede sig heraf. I betragtning af ovenstående og ud fra de oplysninger, som var tilgængelige på det tidspunkt, hvor valget blev truffet, konkluderedes det, at Tyrkiet var det mest velegnede referenceland.
1.2. Fastsættelse af den normale værdi
(24)
En tyrkisk producent samarbejdede med undersøgelsen og indsendte besvaret spørgeskema. Den normale værdi blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), beregnet på grundlag af oplysninger efterprøvede hos denne samarbejdende tyrkiske producent, jf. nedenfor.
(25)
Den normale værdi blev fastlagt for begge hovedvaretyper, jf. betragtning 17. For den ene hovedvaretype blev den normale værdi baseret på de priser, der var betalt eller skulle betales for varerne ved salg på hjemmemarkedet i Tyrkiet, såfremt disse fandtes at være produceret i repræsentative mængder og solgt i normal handel. For den anden hovedvaretype, som blev produceret af den tyrkiske producent, men ikke solgt på hjemmemarkedet, anvendtes den normale værdi som beregnet i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3.
(26)
Med henblik på at beregne den normale værdi i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, blev salgs-, general- og administrationsomkostninger (SG&A-omkostninger) og den vejede gennemsnitlige fortjeneste på hjemmemarkedssalget af samme vare i normal handel lagt til deres gennemsnitlige fremstillingsomkostninger i NUP.
2. Eksportpris
(27)
Da de eksporterende producenter i Kina som anført ovenfor ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 fastsat på basis af de foreliggende Eurostat-handelsstatistikker. Da Eurostat ikke indeholder oplysninger efter varetype inden for okoumé-krydsfiner, blev disse beløb med henblik på at vurdere eksportpriserne for hver af de to hovedtyper okoumé-krydsfiner justeret på basis af prisforskellen i procent mellem varen af ren okoumé og varen med okoumé-yderlag således som observeret for den samarbejdende tyrkiske producent. Den herved fremkomne prisforskel blev derefter anvendt på de gennemsnitlige vejede Eurostat-priser.
(28)
Med udgangspunkt i Eurostats samlede mængder er de kinesiske eksportmængder for hver af de to hovedtyper okoumé-krydsfiner blevet beregnet ud fra forholdet mellem ren okoumé og okoumé-yderlag i overvågningsrapporterne, jf. betragtning 21, for den periode, der overlappede NUP.
3. Sammenligning
(29)
For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. På denne baggrund blev der foretaget justeringer for transportomkostninger, søtransport og forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, når dette var relevant og berettiget. På grund af manglende samarbejde fra de kinesiske eksporterende producenters side blev disse justeringer foretaget ud fra de foreliggende faktiske oplysninger.
4. Dumpingmargen
(30)
Dumpingmargenen, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, var 34,2 %.
5. Importens sandsynlige udvikling i tilfælde af foranstaltningernes ophævelse
5.1. Indledende bemærkninger
(31)
I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i NUP, blev sandsynligheden for fortsat dumping ligeledes undersøgt. Da de eksporterende producenter i Kina ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, blev konklusionerne om mængden af importen og den overskydende kapacitet nedenfor i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 fastsat ud fra de foreliggende faktiske oplysninger, dvs. handelsstatistikker og indlæg fra interesserede parter.
5.2. Den importerede mængde
(32)
Ifølge Eurostats handelsstatistikker var den faktiske import af okoumé-krydsfiner fra Kina til Unionen faldet betragteligt efter den oprindelige UP, men det lykkedes de kinesiske producenter at fastholde deres tilstedeværelse på EU-markedet i form af en markedsandel i NUP på 4,7 %.
5.3. Produktionskapacitet og overskydende kapacitet
(33)
På grund af manglende samarbejdsvilje hos de kinesiske eksporterende producenter af okoumé-krydsfiner undersøgtes hele den kinesiske krydsfinerindustris situation (produktionen af krydsfiner på basis af alle træsorter). Som angivet i betragtning 89 i kommissionens forordning (EF) nr. 988/2004 (5) om indførelse af en midlertidig antidumpingtold kan krydsfinerproducenter producere krydsfiner sammensat af forskellige træsorter med det samme udstyr, og dette finder også sted. Ansøgeren fremlagde en beregning af mængden af okoumé-krydsfiner produceret i Kina på basis af antallet af okoumé-stammer til rådighed på det kinesiske marked, hvilket for NUP skønnedes til 900 000 m3. Ansøgeren vurderede også, at ca. 85 % heraf eller 765 000 m3 anvendes til produktion af krydsfiner. Den faktiske produktion af okoumé er vanskelig at anslå, og det samme gælder varesammensætningen, der har væsentlig indvirkning på de mulige producerede mængder, og er ukendt, da ingen af de kinesiske eksporterende producenter har udvist samarbejdsvilje. Et skøn af produktionskapaciteten på basis af okoumé-stammer viser dog klart, at produktionskapaciteten i Kina med en hvilken som helst varesammensætning er meget større end de mængder, der er forbrugt på EU-markedet (291 000 m3 i NUP, jf. betragtning 41).
(34)
Det blev desuden både i løbet af den nuværende undersøgelse og den oprindelige undersøgelse fastslået, at krydsfiner fremstillet af forskellige træsorter produceres af de samme virksomheder med det samme udstyr. Det kan derfor forventes, at kinesiske producenter, der for tiden koncentrerer deres produktion om andre, mindre lukrative typer krydsfiner, i tiltagende omfang vil lægge produktionen om til okoumé-krydsfiner, hvis der ikke træffes nogen foranstaltninger. Ifølge kinesiske eksportstatistikker tegnede den kinesiske krydsfinereksport i løbet af NUP sig for mere end 5 mio. m3, svarende til ca. 17 gange Unionens marked for okoumé-krydsfiner. Derfor vil kun en mindre ændring i varesammensætningen i betragteligt omfang kunne ændre mængden af okoumé-krydsfiner, der kan eksporteres.
5.4. Import fra Kina til Unionen og andre tredjelande: mængder og priser
(35)
I 2009 var Unionen ifølge kinesiske eksportdata kun modtager af en mindre del (ca. 5 %) af den kinesiske eksport af tropisk krydsfiner. Sammenlignet med andre markeder var priserne ved disse salg relativt høje. Det er derfor sandsynligt, at en større andel af den kinesiske eksport af okoumé-krydsfiner i tilfælde af foranstaltningernes ophævelse vil blive rettet mod EU-markedet.
5.5. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
(36)
Undersøgelsen viste, at den pågældende vare stadig sælges på EU-markedet til dumpingpriser i ikke ubetydelige mængder. Desuden tyder de tilgængelige oplysninger på, at produktionsmængderne i Kina er meget høje, og at den andel heraf, der eksporteres til Unionen, for tiden begrænses af de gældende foranstaltninger. I denne henseende kan det forventes, at okoumé-krydsfiner, der for tiden eksporteres til andre lande til lavere priser, vil blive omdirigeret til EU-markedet, hvis foranstaltningerne ophæves. Desuden kan det forventes, at kinesiske producenter af krydsfiner i tilfælde af foranstaltningernes bortfald vil forøge deres produktion af okoumé-krydsfiner, da EU-markedet for okoumé-krydsfiner er relativt lukrativt.
(37)
På denne baggrund må det derfor konkluderes, at der er sandsynlighed for fortsat dumping, hvis det tillades, at de gældende antidumpingforanstaltninger bortfalder.
D. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(38)
I Unionen er der kendskab til, at den pågældende vare fremstilles af seksten producenter i Cypern, Frankrig, Grækenland, Italien, Portugal og Spanien. Den samlede EU-produktion anslås til 235 000 m3. De EU-producenter, der tegner sig for den samlede EU-produktion, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1. I den betragtede periode i forbindelse med den oprindelige undersøgelse bestod EU-markedet af EU15-medlemsstaterne. Da produktionen af okoumé-krydsfiner i de 12 nye medlemsstater er temmelig ubetydelig, er det relevant at sammenligne den nuværende og den oprindelige undersøgelse.
(39)
Som nævnt i betragtning 10 blev en stikprøve bestående af tre producenter, der repræsenterede ca. 30 % af alle EU-producenters salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i NUP og ca. 26 % af alle EU-producenternes produktion i NUP, undersøgt detaljeret. Stikprøven omfattede følgende selskaber:
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Spanien)
-
JEAN THÉBAULT SAS (Frankrig)
-
JOUBERT ST JEAN D'ANGÉLY SAS (Frankrig).
E. SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET
1. EU-forbrug
(40)
EU-forbruget af okoumé-krydsfiner blev beregnet ud fra EU-erhvervsgrenens og andre EU-producenters salgsmængde på EU-markedet og mængden af importen fra tredjelande til Unionen, baseret på Eurostat-data.
(41)
Mellem UP i den oprindelige undersøgelse og NUP i den nuværende undersøgelse er EU-forbruget samlet set faldet med 35 %. I den betragtede periode i den nuværende undersøgelse er EU-forbruget faldet med 22 %. Dette tilskrives almindeligvis den omstændighed, at okoumé-krydsfiner i en vis udstrækning er erstattet af andre tropiske træsorter såsom red canarium, bankirai eller meranti. I 2008 og i løbet af NUP har den økonomiske krise og den heraf følgende reduktion i visse industrielle aktiviteter bidraget til den faldende tendens for efterspørgslen efter okoumé-krydsfiner i Unionen.
2006
2007
2008
NUP
Samlet EU-forbrug (m3)
375 105
382 976
339 914
291 421
Indeks (2006 = 100) P.S.:
100
102
91
78
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, anmodningen om en fornyet undersøgelse og data fra Eurostat
2. Importmængde, markedsandel og priser for importen fra Kina
(42)
Den faktiske import af den pågældende vare til Unionen faldt fra 83 606 m3 i den oprindelige undersøgelses UP til 23 531 m3 i 2006. Derefter steg denne import med mere end 20 % mellem 2006 og 2008 og faldt brat mellem 2008 og NUP til 54 % af niveauet i 2006.
Import (m3)
2006
2007
2008
NUP
Kina
23 531
37 023
28 493
12 620
Indeks (2006 = 100)
100
157
121
54
Kilde: Eurostat
(43)
Den tilsvarende markedsandel steg med 3,4 procentpoint mellem 2006 og 2007. Den faldt med 1,3 procentpoint mellem 2007 og 2008 og faldt yderligere med 4,1 procentpoint mellem 2008 og NUP. Samlet steg markedsandelen for importerede varer fra Kina til Unionen med 2 procentpoint i den betragtede periode.
Markedsandele
2006
2007
2008
NUP
Kina
6,3 %
9,7 %
8,4 %
4,3 %
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, anmodningen om en fornyet undersøgelse og data fra Eurostat
(44)
Gennemsnitsprisen ved import af den pågældende vare fra Kina faldt med 32 % mellem 2006 og NUP. Mere specifikt steg disse priser med 22 % mellem 2006 og 2007, med yderligere 3 procentpoint mellem 2007 og 2008 og med 7 procentpoint mellem 2008 og NUP.
Import (EUR/m3)
2006
2007
2008
NUP
Kina
485
590
608
642
Indeks (2006 = 100)
100
122
125
132
Kilde: Eurostat
3. Prisunderbud
(45)
Med henblik på at undersøge spørgsmålet om prisunderbud blev EU-erhvervsgrenens vejede gennemsnitspriser pr. varetype ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet i forbindelse med stikprøverne sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser for de pågældende importerede varer. Sammenligningen blev foretaget efter fradrag af nedslag og rabatter.
(46)
På dette grundlag blev det konstateret, at kinesiske importpriser gennemsnitligt underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser med 10 % i NUP.
(47)
I den oprindelige undersøgelse blev der justeret for kvalitetsforskel mellem den pågældende vare importeret fra Kina og samme vare solgt af EU-erhvervsgrenen. I nærværende undersøgelse blev kodningen af varetyper i spørgeskemaet justeret for at tage hensyn til dette. Da der derfor var taget højde for kvalitetsforskellen i nærværende undersøgelse, og da der ikke er modtaget data fra de kinesiske eksporterende producenters side vedrørende eventuelle yderligere kvalitetsforskelle, blev den i den oprindelige undersøgelse foretagne justering ikke anvendt i nærværende undersøgelse. I løbet af UP for den oprindelige undersøgelse blev de pågældende varer med oprindelse i Kina solgt i Unionen til priser, der lå 11-52 % under EU-erhvervsgrenens priser.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(48)
Alle de i grundforordningens artikel 3, stk. 5, anførte skadesindikatorer er analyseret. Indikatorer vedrørende produktionsmængde, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, beskæftigelse, salgsmængde, produktivitet og markedsandel er analyseret på basis af data indsamlet for hele EU-erhvervsgrenen. Hvad angår de øvrige skadesindikatorer, blev behandlingen heraf baseret på de oplysninger indsendt af EU-producenterne i stikprøven, som blev efterprøvet ved kontrolbesøg i hver enkelt virksomhed.
a) Produktion
(49)
EU-erhvervsgrenens produktionsmængde steg med 31 % mellem 2006 og 2007 og faldt med 2 procentpoint mellem 2007 og 2008 og yderligere med 13 procentpoint mellem 2008 og NUP. Til trods for stigningen på 16 % i produktionsmængden mellem 2006 og NUP forbliver EU-erhvervsgrenens produktionsmængde lavere end de produktionsmængder, der konstateredes i den oprindelige undersøgelse, dvs. under 283 265 m3 i 2002 og 267 591 i den oprindelige UP.
2006
2007
2008
NUP
Produktion (m3)
203 604
267 155
263 080
235 182
Indeks (2006 = 100)
100
131
129
116
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse
b) Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(50)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet er steget med 33 % mellem 2006 og 2007 og yderligere med 12 procentpoint mellem 2007 og 2008. Fra 2008 til NUP var produktionskapaciteten stabil. EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet steg i alt med 45 % i løbet af den betragtede periode. Kapacitetsudnyttelsen, som i 2006 på 51 %, faldt i løbet af NUP yderligere til 41 %.
2006
2007
2008
NUP
Produktionskapacitet (m3)
399 016
532 415
578 484
577 205
Indeks (2006 = 100)
100
133
145
145
Kapacitetsudnyttelse
51 %
50 %
45 %
41 %
Indeks (2006 = 100)
100
98
89
80
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse
c) Beskæftigelse
(51)
Beskæftigelsesniveauet hos EU-producenterne udviser en stigning på 11 % mellem 2006 og NUP. Mere specifikt steg antallet af ansatte mellem 2006 og 2007 med 21 % og lå i 2008 tæt på dette niveau. Fra 2008 til NUP faldt antallet af ansatte med 9 procentpoint. Som følge af virksomhedslukninger og omstrukturering nåede beskæftigelsen i den betragtede periode aldrig det niveau, der noteredes i løbet af den oprindelige undersøgelse.
2006
2007
2008
NUP
Beskæftigelse(ansatte)
883
1 064
1 060
983
Indeks (2006 = 100)
100
121
120
111
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse
d) Salgsmængde
(52)
EU-producenternes salgsmængde til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet faldt med 16 % i den betragtede periode. Fra 2006 til 2007 var salget stabilt, inden det faldt i 2008 og i NUP. Salgsmængden i den betragtede periode var af samme størrelsesorden som i den betragtede periode i forbindelse med den oprindelige undersøgelse.
2006
2007
2008
NUP
Salgsmængde i Unionen (m3)
277 739
272 341
242 728
233 333
Indeks (2006 = 100)
100
98
87
84
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse
e) Salgspriser
(53)
Fra 2006 til 2007 steg EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet med 13 % og fra 2007 til 2008 med yderligere 5 procentpoint. I løbet af NUP faldt priserne igen til niveauet for 2007. Samlet set er salgspriserne på EU-markedet steget med 13 % i den betragtede periode.
2006
2007
2008
NUP
Enhedspris på EU-markedet (EUR/m3)
786
885
930
887
Indeks (2006 = 100)
100
113
118
113
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse
f) Produktivitet
(54)
EU-erhvervsgrenens produktivitet målt som årlig produktion (i kubikmeter) pr. ansat steg med 4 % i den betragtede periode. Dette skyldes, at produktionen steg i et hurtigere tempo end beskæftigelsesniveauet og viser EU-producenternes øgede effektivitet.
2006
2007
2008
NUP
Produktivitet (m3 pr. arbejdstager)
231
251
248
239
Indeks (2006 = 100)
100
109
108
104
Kilde: Spørgeskemabesvarelser og anmodningen om en fornyet undersøgelse
g) Markedsandel
(55)
EU-erhvervsgrenens markedsandel steg med næsten 6 procentpoint i den betragtede periode. Nærmere bestemt faldt markedsandelen med 3 procentpoint mellem 2006 og 2007, og den forblev stabil mellem 2007 og 2008. Mellem 2008 og NUP steg den med 8,6 procentpoint til 80,2 %. EU-erhvervsgrenens stigende markedsandel i den betragtede periode afspejler et fald i EU-salget på baggrund af et mere udtalt fald i EU-forbruget.
2006
2007
2008
NUP
EU-producenternes markedsandel
74,3 %
71,3 %
71,6 %
80,2 %
Kilde: Spørgeskemabesvarelser, anmodningen om en fornyet undersøgelse og data fra Eurostat
h) Dumpingmargenens størrelse og genrejsning efter tidligere dumping
(56)
I NUP fortsatte dumpingen til trods for de gældende foranstaltninger, dog på et betydeligt lavere niveau end det, der blev fastlagt i forbindelse med den oprindelige undersøgelse. I betragtning af dumpingimportens størrelse og priser kan den reelle dumpingmargen, som desuden har en betragtelig størrelse, ikke anses for at være uden betydning. Selv om der kunne konstateres et vist omfang af genrejsning efter tidligere dumping, er EU-erhvervsgrenen fortsat sårbar over for de skadevoldende virkninger af eventuel dumpingimport på EU-markedet.
(57)
Hvad angår EU-erhvervsgrenens generelle situation, er det konstateret, at adskillige producenter har indstillet deres virksomhed siden den oprindelige undersøgelse. Ifølge de foreliggende oplysninger gik den største EU-producent i forbindelse med den oprindelige undersøgelse konkurs i 2008, idet virksomheden først reducerede og siden helt indstillede produktionen. To andre EU-producenter, som indgik i stikprøven i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, lukkede i henholdsvis 2005 og 2006. Endelig måtte en fransk producent også lukke i begyndelsen af 2009. Desuden har en græsk producent reduceret sin produktion drastisk. Selv om denne udvikling kan have bidraget til øgede markedsandele for de resterende EU-producenter, viser den, at EU-erhvervsgrenen som helhed stadig er skrøbelig og sårbar.
a) Lagre
(58)
Slutlagrene for de EU-producenter, der indgik i stikprøven, femdobledes næsten i den betragtede periode. I sammenligning med den periode, der er dækket af den oprindelige undersøgelse, hvor okoumé-krydsfiner kun produceredes efter ordre, lader det til, at der opbevares store mængder på lager i den betragtede periode. Dette er især tilfældet for 2008 og NUP som følge af faldende salgsmængder.
Stikprøve
2006
2007
2008
NUP
Slutlagre (m3)
1 419
3 954
6 805
6 589
Indeks (2006 = 100)
100
279
480
464
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
b) Lønninger
(59)
De årlige arbejdskraftomkostninger hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven, steg med 26 % i løbet af den betragtede periode. Nærmere bestemt steg de årlige arbejdskraftomkostninger med 29 % fra 2006 til 2007. De faldt igen med 3 procentpoint mellem 2007 og 2008. Fra 2008 til NUP var lønningerne stabile.
Stikprøve
2006
2007
2008
NUP
Årlige arbejdskraftomkostninger (EUR)
6 429 123
8 262 078
8 125 944
8 100 326
Indeks (2006 = 100)
100
129
126
126
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
c) Rentabilitet og investeringsafkast
(60)
Rentabilitetsniveauet for de EU-producenter, der indgik i stikprøven, var på 4,3 % i 2006, og det forbedredes med 9,8 % og 8,3 % i henholdsvis 2007 og 2008, før det igen faldt til 5,9 % i løbet af FUP. Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, faldt med 51 % over den betragtede periode, eller fra 12,5 % i 2006 til 6,2 % i NUP.
Stikprøve
2006
2007
2008
NUP
Rentabilitet ved EU-salget (% af nettosalget)
4,3 %
9,8 %
8,3 %
5,9 %
Indeks (2006 = 100)
100
230
193
137
Investeringsafkast (fortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
12,5 %
13,6 %
12,1 %
6,2 %
Indeks (2006 = 100)
100
109
97
49
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
d) Likviditet og evne til at rejse kapital
(61)
Nettolikviditeten for de EU-producenter, der indgik i stikprøven, fra driftsaktiviteterne er steget med 32 % i den betragtede periode. Der er ingen indikation for, at EU-erhvervsgrenen skulle have haft vanskeligheder med at rejse kapital.
Stikprøve
2006
2007
2008
NUP
Likviditet (EUR)
10 507 019
11 414 266
15 892 091
13 853 776
Indeks (2006 = 100)
100
109
151
132
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
e) Investeringer
(62)
De årlige investeringer i produktionen af samme vare foretaget af virksomhederne i stikprøven steg med 10 % mellem 2006 og 2007, med 100 procentpoint mellem 2007 og 2008 og derefter med yderligere 16 procentpoint mellem 2008 og NUP. Den samlede stigning i investeringerne var på 126 % i den betragtede periode.
Stikprøve
2006
2007
2008
NUP
Nettoinvesteringer (EUR)
3 588 258
3 959 491
7 520 975
8 108 166
Indeks (2006 = 100)
100
110
210
226
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
5. Konklusion om EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(63)
Analysen af de makroøkonomiske og de mikroøkonomiske data viser, at EU-erhvervsgrenen befinder sig i en relativt stabil situation. Især rentabilitetsniveauet for EU-producenterne i stikprøven er igen forbedret i forhold til -8,9 % for producenterne i stikprøven i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, og den gennemsnitlige rentabilitet er i hele den betragtede periode forblevet mellem 4,3 % og 9,8 %. Takket være de gældende foranstaltninger lykkedes det også EU-erhvervsgrenen at øge sin markedsandel på et vigende marked.
F. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
1. Konsekvenser af den forventede importmængde og prismæssige virkninger for EU-erhvervsgrenen, hvis foranstaltningerne ophæves
(64)
Selv om EU-erhvervsgrenen tilsyneladende er stabiliseret og har kommet sig af virkningerne af dumpingimporten fra Kina, har den endnu ikke med hensyn til produktion, salg og beskæftigelse nået niveauet fra perioden før den oprindelige undersøgelse. En række EU-producenter har måttet lukke deres virksomhed, hvilket også er tegn på, at industrien som helhed stadig er skrøbelig.
(65)
En række elementer bestyrker sandsynligheden for fornyet skade i tilfælde af foranstaltningernes bortfald. For det første vil EU-erhvervsgrenen, i betragtning af det konstaterede underbudsniveau for importen fra Kina og ud fra den antagelse, at importprisernes nuværende lave niveau varer ved eller endda styrkes med henblik på genvinding af tabte markedsandele, ikke være i stand til at fastholde det nuværende prisniveau. Dette sandsynlige pristryk vil med sikkerhed bringe EU-erhvervsgrenens igangværende restituering i fare og underminere rentabiliteten.
(66)
For det andet er det i betragtning af de kinesiske eksporterende producenters betragtelige produktionskapacitet også sandsynligt, at dumpingimporten ville øges ved lave prisniveauer. Dette vil betyde, at EU-erhvervsgrenen vil miste salg på markedet, og dette vil i betragtning af den allerede lave kapacitetsudnyttelsesgrad i NUP kunne medføre yderligere reduktion af produktionen eller endda yderligere virksomhedslukninger blandt EU-producenterne.
(67)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der er sandsynlighed for, at der igen vil forekomme skade i forbindelse med fornyet import af den pågældende vare fra Kina, hvis foranstaltningerne udløber.
(68)
Okoumé er et tropisk træ, der hovedsagelig vokser i Gabon og i mindre omfang i Ækvatorialguinea og Cameroun. Den klagende sammenslutning har fremlagt bevis for, at den gabonesiske regering fra den 1. januar 2010 har forbudt eksporten af uskrællede okoumé-stammer fra Gabon med henblik på at beholde forarbejdningen af stammerne til finer i landet. Det er derfor undersøgt, om et sådant forbud, selv om det er indført efter NUP, vil få væsentlige konsekvenser for nærværende analyse.
(69)
Oplysninger, der er modtaget i forbindelse med undersøgelsen, tyder på, at de asiatiske virksomheder, der importerer/eksporterer mere end 60 % af de gabonesiske stammer, har en stærk forhandlingsposition over for Société Nationale des Bois du Gabon (SNBG), som er hovedeksportøren af okoumé-træ, og over for den gabonesiske regering, og at beslutningen har færre konsekvenser for dem end for europæiske virksomheder. På grund af manglende samarbejdsvilje hos de kinesiske eksporterende producenter kunne der ikke gennemføres yderligere undersøgelser af konsekvenserne i denne henseende.
(70)
Eksportforbuddet trådte først i kraft den 1. januar 2010, dvs. efter NUP, og der gjaldt indtil maj 2010 en overgangsperiode for stammer, der allerede var fældet ved udgangen af 2009, og som stadig kunne eksporteres. Med henblik på at undersøge konsekvenserne af ikrafttrædelsen af eksportforbuddet for EU-producenterne anmodede medlemmerne af den klagende sammenslutning den 14. september 2010 om yderligere oplysninger. Der blev modtaget svar fra fire EU-producenter. To af producenterne i stikprøven har deres egen skrælningsfabrik i Gabon og er tilsyneladende derfor ikke berørt af forbuddet. Alle producenterne i stikprøven bekræftede dog, at kinesiske virksomheder har en stærk forhandlingsposition, når det gælder om at sikre adgangen til råmaterialer, og at det stadig er uvist, hvor effektiv håndhævelsen af loven bliver. EU-producenterne bekræftede, at leverancerne af okoumé er faldet, og at priserne er steget efter indførelsen af forbuddet mod eksport af stammer fra Gabon, og at producenter, som har en okoumé-skrælningsfabrik i Unionen, vil blive hårdest ramt af den nye situation.
(71)
Under alle omstændigheder omfatter forbuddet i princippet al eksport, dvs. også til Kina. Derfor har den nye retstilstand i Gabon tilsyneladende ikke konsekvenser for analysen i nærværende udløbsundersøgelse.
2. Konklusion om sandsynligheden for fornyet skade
(72)
På baggrund af ovenstående analyse konkluderes det, at foranstaltningernes udløb sandsynligvis vil medføre fornyet skade for EU-erhvervsgrenen som følge af dumpingimport af den pågældende vare fra Kina.
G. INTERIMSUNDERSØGELSE BEGRÆNSET TIL SKADEASPEKTERNE I MEDFØR AF DET FRANSKE KONKURRENCERÅDS AFGØRELSE
(73)
Som nævnt i betragtning 4 blev en række franske producenter sagsøgt for konkurrencebegrænsende adfærd, og Kommissionen anså det derfor for passende at indlede en ny interimsundersøgelse på eget initiativ for at analysere EU-erhvervsgrenens skadestilstand, navnlig sammenlignet med situationen i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse.
(74)
I ovennævnte retssag udstedte det franske konkurrenceråd en bøde til seks franske krydsfinerproducenter for konkurrencebegrænsende adfærd (anvendelse af samme pristabeller og samtidige prisforhøjelser) i perioden fra november 1995 til maj 2004. Ved dom af 29. september 2009 opretholdt appeldomstolen i Paris konkurrencerådets afgørelse, selv om den reducerede bødernes størrelse en smule.
(75)
Ved skadesanalysen i forbindelse med den oprindelige undersøgelse indgik fem europæiske producenter i stikprøven: tre franske, én italiensk og én portugisisk. To af de tre franske producenter i stikprøven blev senere tildelt ovennævnte bøder. Med henblik på at undersøge de mulige virkninger af ovennævnte konkurrencebegrænsende adfærd for skadesanalysen blev først de gennemsnitlige salgspriser for hver enkelt virksomhed i den oprindelige stikprøve sammenlignet. Det konstateredes, at de to franske producenter, der senere blev tildelt bøder, faktisk havde højere gennemsnitlige salgspriser end de andre tre virksomheder i stikprøven. Prisforskellene kan delvis forklares ud fra konklusionerne af den oprindelige undersøgelse, dvs. ud fra forskelle mellem disse producenters varesammensætning. Ved en mere detaljeret sammenligning konstateredes det imidlertid, at de to franske producenters enhedssalgspriser i den oprindelige UP også var højere for både finer af ren okoumé (7-30 % højere) og for finer med yderlags-okoumé (3-19 %).
(76)
Derfor fjernedes oplysningerne fra de to franske virksomheder fra skadesberegningen, og skadesbilledet for den oprindelige sag blev undersøgt på basis af oplysninger fra de resterende tre virksomheder i stikprøven. Da de makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktivitet, salg, markedsandel, beskæftigelse og vækst) var baseret på oplysninger indgivet af ti EU-producenter, blev oplysningerne fra de andre franske virksomheder, der blev tildelt bøde, også fjernet fra denne beregning.
(77)
Det konstateredes, at konklusionerne af den oprindelige undersøgelse med hensyn til de såkaldte mikroøkonomiske indikatorer ikke ville blive ændret i betragteligt omfang uden inddragelse af oplysningerne vedrørende de franske virksomheder, der blev tildelt bøde. I den betragtede periode i forbindelse med den oprindelige undersøgelse faldt rentabiliteten for virksomhederne i stikprøven fra 3,5 % til - 8,9 %. Hvis de franske producenter, der blev tildelt bøde, var blevet udelukket fra stikprøven, ville rentabiliteten være faldet fra 3,1 % til - 6,5 %. Afkastet på investeringer foretaget af virksomhederne i stikprøven faldt fra 15,6 % til - 27,5 %. Uden hensyntagen til de franske producenter, der blev tildelt bøde, ville det være faldet fra 19,3 % til - 38,9 %. Investeringerne foretaget af virksomhederne i stikprøven faldt med 80 %; uden hensyntagen til de franske producenter, der blev tildelt bøde, ville de være faldet med 86 %. Likviditeten for producenterne i stikprøven faldt fra 7,6 mio. EUR til 59 000 EUR; uden hensyntagen til de franske producenter, der blev tildelt bøde, ville den være faldet fra 1,5 mio. EUR til - 69 000 EUR. Hvad angår makroøkonomiske data for EU-erhvervsgrenen som helhed ville der kunne noteres et mere nuanceret billede, hvis oplysningerne for de franske producenter, der blev tildelt bøde, var blevet udelukket. I den betragtede periode i forbindelse med den oprindelige undersøgelse faldt EU-erhvervsgrenens produktion med 10 %; uden hensyntagen til de franske producenter, der blev tildelt bøde, ville den være faldet med 1 %. Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt med 9 %; uden hensyntagen til de franske producenter, der blev tildelt bøde, ville den være forblevet stabil. EU-erhvervsgrenens salgsværdi faldt med 7 %; uden hensyntagen til de franske producenter, der blev tildelt bøde, ville den være steget med 5 %. EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt med 10 %; uden hensyntagen til de franske producenter, der havde fået bødestraf, ville den være steget med 1 %.
(78)
Selv om skadesbilledet ville have været mere nuanceret ved udelukkelse af oplysningerne vedrørende de franske virksomheder, der blev tildelt bøde, ville skaden i forbindelse med den oprindelige undersøgelse have været betragtelig. Dette skyldes især udviklingen inden for de såkaldte mikroøkonomiske indikatorer.
(79)
Det er også blevet undersøgt, om de franske producenters konkurrencebegrænsende adfærd kunne have indvirkning på skadesbilledet i forbindelse med nærværende undersøgelse. For det første kunne ingen af indikatorerne længere være påvirket direkte af den konkurrencebegrænsende adfærd, da kartellet blev stoppet i 2004. Derfor blev det vurderet, om skadesanalysen stadig kunne være påvirket indirekte, dvs. gennem udgifterne til bøderne. Det er konstateret, at ingen af de to franske producenter i stikprøven indregnede bødebeløbet ved beregningen af deres rentabilitet. Derfor er det konkluderet, at den tidligere konkurrencebegrænsende adfærd eller de udstedte bøder ikke havde indvirkning på nærværende skadesanalyse.
(80)
På baggrund af ovenstående analyse konkluderes det, at de franske producenters konkurrencebegrænsende adfærd ikke har påvirket EU-erhvervsgrenens skadestilstand, navnlig sammenlignet med situationen i undersøgelsesperioden for den oprindelige undersøgelse. Den delvise interimsundersøgelse bør derfor indstilles.
H. UNIONENS INTERESSER
(81)
Det er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blevet undersøgt, om der er tvingende grunde til ikke at opretholde de eksisterende antidumpingforanstaltninger. Fastlæggelsen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de involverede parters interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.
(82)
Det skal bemærkes, at det i den oprindelige undersøgelse blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Da nærværende undersøgelse er en fornyet undersøgelse med analyse af en situation, hvor der allerede har været antidumpingforanstaltninger gældende, giver det mulighed for at foretage en vurdering af eventuelle uønskede negative virkninger for de berørte parter af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(83)
Det blev på dette grundlag undersøgt, om der fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at opretholde foranstaltninger i denne bestemte sag trods konklusionerne om sandsynligheden for fortsat eller fornyet skadelig dumping.
1. EU-erhvervsgrenens og andre EU-producenters interesser
(84)
En opretholdelse af antidumpingforanstaltningerne over for importen fra det pågældende land vil give EU-erhvervsgrenen bedre muligheder for at opnå et rimeligt rentabilitetsniveau og bidrage til at undgå, at EU-erhvervsgrenen trænges ud af markedet af de betydelige mængder af dumpingimport fra Kina. Der er faktisk stor sandsynlighed for skadevoldende dumping i betydelige mængder, som EU-erhvervsgrenen ikke vil kunne modstå. EU-erhvervsgrenen vil derfor fortsat drage fordel af en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger.
(85)
Det konkluderes derfor, at det helt klart vil være i EU-erhvervsgrenens og andre EU-producenters interesse, at antidumpingforanstaltningerne over for Kina opretholdes.
2. Ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importørers interesser
(86)
To ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører samarbejdede med undersøgelsen. Begge var imod en fortsættelse af foranstaltningerne, og de anførte, at foranstaltningerne var ineffektive, at de kinesiske varer ikke er sammenlignelige med samme vare produceret af EU-erhvervsgrenen på grund af kvalitetsforskelle, og de rejste tvivl om konkurrenceevnen for Unionens okoumé-krydsfinerindustri. Ingen af disse påstande er imidlertid blevet underbygget. Da der ikke foreligger oplysninger om, at de gældende antidumpingforanstaltninger i væsentlig grad har påvirket importører, konkluderes det, at en opretholdelse af foranstaltningerne ikke i væsentligt omfang vil påvirke EU-importørernes interesser.
3. EU-forbrugernes interesser
(87)
Der blev modtaget svar fra tre brugere fra henholdsvis Italien, Grækenland og Frankrig. I betragtning af at ingen af disse brugere købte den pågældende vare fra Kina, og da der ikke foreligger oplysninger om, at de gældende antidumpingforanstaltninger i væsentlig grad har påvirket brugerne, kan det konkluderes, at opretholdelsen af foranstaltningerne ikke i væsentligt omfang vil få negative virkninger for brugerne i Unionen.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(88)
Det konkluderes hermed, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at opretholde de gældende foranstaltninger.
I. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
(89)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes.
Virksomhed
Toldsats i
%
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd.
9,6
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
23,5
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
6,5
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd.
17
Alle andre virksomheder
66,7
(90)
De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Indlæg og bemærkninger blev, hvor det var berettiget, taget i betragtning.
(91)
Det følger af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af okoumé-krydsfiner med oprindelse i Kina bør opretholdes, jf. grundforordningens artikel 11, stk. 2 og 3.
(92)
De antidumpingtoldsatser for individuelle virksomheder, der er anført i denne forordning, finder udelukkende anvendelse på import af den pågældende vare fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke juridiske personer. Import af den pågældende vare fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med den specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af denne sats, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«
(93)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (6) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Denne forordning vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
(94)
For at minimere risikoen for omgåelse som følge af den store forskel i toldsatser, konkluderes det, at det i dette tilfælde er nødvendigt med særlige foranstaltninger for at sikre en korrekt anvendelse af antidumpingtolden. En af disse særlige foranstaltninger er, at der for medlemsstaternes toldmyndigheder skal fremlægges en gyldig handelsfaktura, som skal opfylde de krav, der er fastsat i bilaget til denne forordning. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, er omfattet af den restdumpingtold, som gælder for alle andre virksomheder.
(95)
Hvis der er en betydelig mængdemæssig stigning i eksporten fra en af de virksomheder, der er omfattet af lavere individuelle toldsatser, efter indførelsen af de pågældende foranstaltninger, kan en sådan mængdemæssig stigning i sig selv betragtes som en ændring af handelsmønstret som følge af indførelsen af foranstaltninger, jf. grundforordningens artikel 13, stk. 1. Under sådanne omstændigheder og forudsat, at betingelserne er opfyldt, kan der indledes en omgåelsesundersøgelse. Ved denne undersøgelse kan det bl.a. overvejes, om det bliver nødvendigt at fjerne individuelle toldsatser og indføre en landsdækkende told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af okoumé-krydsfiner, dvs. krydsfiner, der udelukkende består af trælag, hvoraf det enkelte lag ikke må være over 6 mm tykt, og mindst et af de ydre lag skal være af okoumé, der ikke er belagt med en permanent film af andre materialer, på nuværende tidspunkt henhørende under KN-kode ex 4412 31 10 (Taric-kode 4412311010) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Antidumpingtolden fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder:
Producent
Toldsats i
%
Taric-tillægskode
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
Xingdong Town, Tongzhou City, Jiangsu
Province, Folkerepublikken Kina
9,6
A526
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
Linhai Economic Development Zone, Zhejiang,
Folkerepublikken Kina
23,5
A527
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
Xue Lou Miao Pu, Dangshan County, Anhui
Province 235323, Folkerepublikken Kina
6,5
A528
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
North of Ganyao Town, Jiashan, Zhejiang
Province, Folkerepublikken Kina
17
A529
Alle andre virksomheder
66,7
A999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de virksomheder, der er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilaget. Hvis der ikke forelægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for alle andre virksomheder.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Den delvise interimsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1225/2009 indstilles hermed.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 31. januar 2011.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 82/2011
ze dne 31. ledna 2011,
kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz překližky z okoumé pocházející z Čínské lidové republiky a ukončuje částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3, 5 a 6 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1942/2004 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz překližky z okoumé pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Výše uloženého cla byla stanovená v rozmezí od 6,5 % do 23,5 % pro čtyři výrobce a 66,7 % pro všechny ostatní výrobce.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti a o zahájení částečného prozatímního přezkumu z moci úřední
(2)
Po zveřejnění oznámení o blížícím se konci platnosti (3) antidumpingových opatření na dovoz překližky z okoumé pocházející z ČLR obdržela Komise žádost o přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(3)
Přezkum před pozbytím platnosti podala Evropská federace odvětví překližky (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby překližky z okoumé v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu a k obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.
(4)
Kromě toho se na základě soudního řízení ve Francii v souvislosti s jednáním narušujícím hospodářskou soutěž u několika francouzských výrobců překližky z okoumé mělo za to, že není možné vyloučit, že uvedené jednání mohlo při původním šetření ovlivnit posouzení újmy. Z toho důvodu se tedy považovalo za vhodné současně zahájit z moci úřední prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení s cílem znovu přezkoumat stav újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, zejména ve srovnání se stavem, který panoval během období původního šetření.
(5)
Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímního částečného přezkumu omezeného na přezkoumání újmy podle čl. 11 odst. 2 a čl. 11 odst. 3 základního nařízení a zveřejnila oznámení o zahájení těchto přezkumů (dále jen „oznámení o zahájení přezkumů“) v Úředním věstníku Evropské unie (4).
3. Šetření
3.1. Období šetření
(6)
Šetření pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).
(7)
Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
3.2. Strany dotčené tímto šetřením
(8)
Komise o zahájení těchto přezkumů oficiálně informovala známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, uživatele a dovozce, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.
(9)
Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly, a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
4. Výběr vzorků
(10)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců v Unii, dovozců a vyvážejících výrobců v ČLR bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí výběr vzorku, a pokud ano, provést tento výběr, byly výše uvedené strany vyzvány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení.
(11)
Přihlásil se a v dané lhůtě poskytl požadované informace pouze jeden čínský vyvážející výrobce. Proto bylo rozhodnuto, že v případě čínských vyvážejících výrobců není výběr vzorku nutný. Jedinému spolupracujícímu čínskému vyvážejícímu výrobci byl zaslán dotazník, tento výrobce však následně přestal spolupracovat a neposkytl úplnou odpověď na dotazník. Proto, jak je vysvětleno ve 20. bodě odůvodnění, v souladu s ustanoveními čl. 18 odst. 1 základního nařízení zjištění vycházela z dostupných údajů.
(12)
Deset výrobců v Unii poskytlo požadované informace v dané lhůtě a souhlasilo se zařazením do vzorku. Na základě informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii, který představuje přibližně 40 % prodeje všech výrobců v Unii odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, v období přezkumného šetření a přibližně 35 % výroby všech výrobců v Unii. Vzorek byl vybrán na základě největšího reprezentativního objemu prodeje, který bylo možno ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumat, přičemž se zohlednilo geografické rozložení výrobců v Unii.
(13)
Komise zaslala pěti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku dotazníky. Dvě ze společností zařazených do vzorku přestaly spolupracovat po fázi výběru vzorku. Vzhledem ke skutečnosti, že tři společnosti, které zaslaly vyplněné dotazníky, stále představovaly 30 % prodeje všech výrobců v Unii odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení v období přezkumného šetření, byl vzorek stále považován za reprezentativní.
(14)
Za účelem získání informací týkajících se hospodářských ukazatelů většího počtu výrobců z Unie Komise také zaslala zkrácené dotazníky pěti výrobcům, kteří nebyli zařazeni do vzorku, dvěma výrobcům, kteří přestali spolupracovat, a dvěma dalším známým výrobcům. Vyplněné zkrácené dotazníky zaslalo sedm výrobců.
5. Ověření obdržených informací
(15)
Komise shromáždila a prověřila všechny informace, které považovala za potřebné pro stanovení přetrvání nebo pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy a pro posouzení zájmů Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto společností:
5.1
Výrobci v Unii
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Španělsko),
-
JEAN THÉBAULT SAS (Francie),
-
JOUBERT ST JEAN D’ANGÉLY SAS (Francie).
5.2
Výrobci ve srovnatelné zemi
-
EKOL KONTRPLAK, Tasköprü (Turecko).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(16)
Dotčený výrobek je stejný výrobek jako v původním šetření a je definován takto: překližka sestávající pouze z dřevěných listů, z nichž každý má tloušťku nejvýše 6 mm, alespoň s jednou vnější vrstvou z okoumé nepotaženou trvalým filmem z jiných materiálů, pocházející z ČLR v současné době kódu KN ex 4412 31 10 (dříve ex 4412 13 10). Dotčený výrobek má velký počet způsobů konečného využití. Ve stavebnictví se používá ve stavebním truhlářství a tesařství na dřevěné obklady, bednění, vnější základy a balustrády a úpravy břehů. Rovněž se používá pro dekorativní účely, mimo jiné v silniční dopravě (např. v autech, autobusech, karavanech, kempinkových automobilech), námořní dopravě (jachty), k výrobě nábytku a dveří.
(17)
Existují dva hlavní typy překližky z okoumé: překližka vyrobená výhradně z okoumé („celookoumová“) a překližka s alespoň jednou vnější vrstvou z okoumé („s povrchem z okoumé“), přičemž na zbytek se použije jiné dřevo. Oba hlavní typy překližky z okoumé vypadají z vnějšku stejně. Navzdory rozdílům v mechanických vlastnostech mají všechny stejné fyzické vlastnosti, a v podstatě se používají pro stejný účel.
2. Obdobný výrobek
(18)
Jak ukázalo původní šetření a jak potvrdilo toto šetření, bylo zjištěno, že překližky z okoumé vyráběné v ČLR a prodávané na domácím trhu a výrobek vyráběný výrobním odvětví Unie a prodávaný v Unii mají v podstatě stejné fyzické i technické vlastnosti a stejné způsoby využití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OPĚTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU
(19)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo přezkoumáno, zda je pravděpodobné, že po případném vypršení platnosti opatření proti ČLR dumping přetrvá nebo se obnoví.
(20)
Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, v souladu s článkem 18 základního nařízení a vzhledem k absenci jakékoliv spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců, musela při analýze pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu Komise vycházet z informací, které měla k dispozici z jiných zdrojů. V tomto ohledu, jelikož nebyly k dispozici žádné podrobné informace o typech výrobků vyvážených do Unie z ČLR, se srovnání běžné hodnoty a vývozních cen muselo omezit na dva hlavní typy překližky z okoumé uvedené v 17. bodě odůvodnění.
(21)
V důsledku toho se analýza zakládala především na obchodních statistikách Eurostatu. Kromě toho jeden čínský vyvážející výrobce předkládal do června 2009 pravidelné zprávy o monitorování požadované na základě 61. bodu odůvodnění nařízení (ES) č. 1942/2004. Při analýze pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu proto mohly být do určité míry použity informace z těchto zpráv.
1. Běžná hodnota
1.1 Srovnatelná země
(22)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno tržní zacházení, v zemích v procesu hospodářské transformace, určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(23)
V oznámení o zahájení bylo plánováno použít pro účely zjištění běžné hodnoty v případě ČLR u stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti Turecko, které již bylo použito jako srovnatelná země v původním šetření. Ačkoli k tomu byly vyzvány, žádná ze zúčastněných stran se k volbě Turecka nevyjádřila. Na základě informací dostupných v době výběru byl tedy vyvozen závěr, že nejvhodnější srovnatelnou zemí je Turecko.
1.2 Stanovení běžné hodnoty
(24)
Jeden turecký výrobce při šetření spolupracoval a zaslal vyplněný dotazník. V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízen byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v prostorách spolupracujícího tureckého výrobce, jak je uvedeno níže.
(25)
Běžná hodnota byla stanovena pro dva hlavní typy výrobků popsaných v 17. bodě odůvodnění. V případě jednoho z hlavních typů výrobku vycházela běžná hodnota z cen zaplacených nebo splatných při prodeji na domácím trhu Turecka, jelikož bylo zjištěno, že se tento prodej uskutečnil v reprezentativním množství a v běžném obchodním styku. V případě druhého z hlavních typů výrobku, který vyráběl turecký výrobce, ale neprodával se na domácím trhu, byla v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení použita početně zjištěná běžná hodnota.
(26)
Pro početní zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly k průměrným výrobním nákladům během období přezkumného šetření připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk z tuzemského prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
2. Vývozní cena
(27)
Jak již bylo uvedeno výše, vzhledem k neexistenci jakákoliv spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců a v souladu s článkem 18 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě dostupných obchodních statistik Eurostatu. Jelikož Eurostat nedisponuje informacemi podle jednotlivých vyráběných typů překližky z okoumé, byly tyto údaje za účelem posouzení vývozní ceny obou hlavních typů překližky z okoumé upraveny na základě cenového rozdílu v procentech mezi překližkou celookoumovou a překližkou s povrchem z okoumé zjištěného v případě tureckého spolupracujícího výrobce.Takto získaný cenový rozdíl se poté použil u vážených průměrných cen podle Eurostatu.
(28)
Pokud se jedná o objemy, byl čínský objem vývozu obou hlavních typů překližky z okoumé vypočten na základě poměru mezi překližkou celookoumovou a překližkou s povrchem z okoumé zjištěného ze zpráv o monitorování uvedených ve 21. bodě odůvodnění pro období překrývající se s obdobím přezkumného šetření, přičemž se vycházelo z celkového objemu podle Eurostatu.
3. Srovnání
(29)
Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Na tomto základě byly v oprávněných a doložených případech provedeny úpravy o náklady na dopravu, námořní přepravné a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady. Vzhledem k absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců byla výše těchto úprav stanovena na základě dostupných údajů.
4. Dumpingové rozpětí
(30)
Zjištěné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činilo 34,2 %.
5. Pravděpodobný vývoj dovozu v případě zrušení opatření
5.1 Předběžné poznámky
(31)
Kromě analýzy existence dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla též zkoumána pravděpodobnost pokračování dumpingu. Vzhledem k absenci spolupráce ze strany všech čínských vyvážejících výrobců vycházejí níže uvedené závěry týkající se objemu dovozu a volné kapacity v souladu se článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů, konkrétně ze statistiky obchodu a z písemných podáních zúčastněných stran.
5.2 Objem dovozu
(32)
Podle obchodních statistik Eurostatu se skutečný dovoz překližky z okoumé z ČLR od období původního šetření významně snížil, čínští výrobci se však dokázali udržet na trhu Unie s podílem, který během období přezkumného šetření činil 4,7 %.
5.3 Výrobní kapacita, volná kapacita
(33)
Vzhledem k absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců překližky z okoumé se zkoumala situace čínského výrobního odvětví překližky jako celku (výroba překližky ze všech druhů dřeva). Jak je uvedeno v 89. bodě odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 988/2004 (5), kterým bylo uloženo prozatímní antidumpingové clo v rámci původního šetření, výrobci překližky mohou vyrábět a vyrábějí překližku z různých druhů dřeva pomocí stejného vybavení. Žadatel předložil výpočet objemu překližky z okoumé vyráběné v ČLR založený na počtu kmenů okoumé dostupných na čínském trhu, který byl odhadován na 900 000 m3 v období přezkumného šetření. Žadatel také odhadoval, že přibližně 85 % nebo 765 000 m3 se použije na výrobu překližky. Skutečnou výrobu překližky z okoumé lze odhadnout jen stěží, protože sortiment výrobků, který má významný vliv na možný objem výroby je kvůli absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců neznámý. Odhad výrobní kapacity založený na množství kmenů okoumé však jasně ukazuje, že při libovolném sortimentu výrobků je kapacita v ČLR výrazně vyšší než objem spotřebovávaný na trhu Unie (291 000 m3 v období přezkumného šetření, viz 41. bod odůvodnění).
(34)
Dále bylo, jak během současného přezkumu, tak v původním šetření zjištěno, že překližku z různých druhů dřeva vyrábějí stejné společnosti pomocí stejného vybavení. Dá se proto předpokládat, že při neexistenci opatření by čínští výrobci, kteří se v současné době zaměřují na výrobu jiných, méně lukrativních, typů překližky, postupně přeorientovali svou výrobu a stále více vyráběli překližku z okoumé. Podle čínské statistiky vývozu představoval čínský vývoz překližky v období přezkumného šetření více než 5 milionů m3 neboli přibližně sedmnáctinásobek objemu překližky z okoumé na trhu Unie. V důsledku toho je na výrazné zvýšení objemu překližky z okoumé určené na vývoz potřebná jen malá změna v sortimentu výrobků.
5.4 Objem a cena dovozu z ČLR do Unie a na trhy jiných třetích zemí
(35)
V roce 2009 a na základě čínských údajů o vývozu byl na trh Unie určen pouze malý podíl (cca 5 %) čínského vývozu překližky z tropického dřeva. Ve srovnání s cenami na jiných trzích se tyto prodeje uskutečnily za relativně vysoké prodejní ceny. Je proto pravděpodobné, že v případě zrušení opatření by do Unie směřoval větší podíl čínského vývozu překližky z okoumé.
5.5 Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu
(36)
Šetření prokázalo, že dotčený výrobek se dosud prodává na trhu Unie za dumpingové ceny v nezanedbatelném množství. Dostupné informace kromě toho naznačují, že objem výroby v ČLR je velmi vysoký a že podíl vývozu z ČLR do Unie je v současné době díky zavedeným opatřením omezen. V tomto ohledu se dá předpokládat, že v případě zrušení opatření se současný vývoz překližky z okoumé do ostatních zemí za nízké ceny opět přesune na trh Unie. Kromě toho se předpokládá, že v případě skončení platnosti opatření čínští výrobci překližky zvýší výrobu překližky z okoumé, protože trh Unie s překližkou z okoumé je relativně lukrativní.
(37)
S ohledem na tato zjištění byl proto učiněn závěr, že v případě skončení platnosti současných antidumpingových opatření je pokračování dumpingu pravděpodobné.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(38)
V rámci Unie je známo 16 výrobců obdobného výrobku na Kypru, ve Francii, v Řecku, Itálii, Portugalsku a Španělsku. Celková produkce Unie se odhaduje na 235 000 m3. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu Unie tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Během období posuzovaného v původním šetření trh Unie tvořilo 15 členských států. Vzhledem k tomu, že výroba překližky z okoumé je v nových dvanácti členských státech EU vcelku zanedbatelná, bude srovnání mezi původním a současným šetřením smysluplné.
(39)
Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, byl podrobně prošetřen vzorek tří výrobců, kteří představují přibližně 30 % prodeje všech výrobců v Unii nezávislým zákazníkům v unii a přibližně 26 % výroby všech výrobců v Unii. Vzorek sestával z těchto společností:
-
GARNICA PLYWOOD S.A. (Španělsko),
-
JEAN THÉBAULT SAS (Francie),
-
JOUBERT ST JEAN D’ANGÉLY SAS (Francie).
E. SITUACE NA TRHU UNIE
1. Spotřeba v Unii
(40)
Spotřeba překližky z okoumé byla stanovena na základě objemu prodejů výrobního odvětví Unie a jiných výrobců v Unii na trhu Unie a objemu dovozu ze třetích zemí do Unie na základě údajů Eurostatu.
(41)
Spotřeba Unie mezi obdobím šetření původního šetření a obdobím přezkumného šetření současného přezkumu celkově klesla o 35 %. Během posuzovaného období současného přezkumu se spotřeba Unie snížila o 22 %. Toto lze obecně vysvětlit tím, že překližka z okoumé byla do určité míry nahrazena jinými druhy tropického dřeva, jako například red canarium, bankirai nebo meranti. V roce 2008 a v období přezkumného šetření přispěly ke klesající poptávce po překližce z okoumé v Unii i hospodářská krize a následný útlum určitých průmyslových aktivit.
2006
2007
2008
OPŠ
Celková spotřeba Unie (m3)
375 105
382 976
339 914
291 421
Index (2006 = 100)
100
102
91
78
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
2. Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z ČLR
(42)
Skutečný dovoz dotčeného výrobku do Unie poklesl z 83 606 m3 v původním období šetření na 23 531 m3 v roce 2006. Potom se tento dovoz mezi lety 2006 a 2008 zvýšil o více než 20 % a mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření prudce klesl na 54 %, tedy na úroveň z roku 2006.
Dovoz (m3)
2006
2007
2008
OPŠ
ČLR
23 531
37 023
28 493
12 620
Index (2006 = 100)
100
157
121
54
Zdroj: Eurostat
(43)
Příslušný podíl na trhu se od roku 2006 do roku 2007 zvýšil o 3,4 procentního bodu. Od roku 2007 do roku 2008 se snížil o 1,3 procentního bodu a mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření dále klesl o 4,1 procentního bodu. Podíl čínského dovozu do Unie na trhu klesl během posuzovaného období celkově o 2 procentní body.
Podíl na trhu
2006
2007
2008
OPŠ
ČLR
6,3 %
9,7 %
8,4 %
4,3 %
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
(44)
Průměrné ceny dovozu dotčeného výrobku z ČLR se od roku 2006 do období přezkumného šetření zvýšily o 32 %. Konkrétně se tyto ceny od roku 2006 do roku 2007 zvýšily o 22 %, od roku 2007 do roku 2008 pak o 3 procentní body a od roku 2008 do období přezkumného šetření o dalších 7 procentních bodů.
Dovoz (EUR/m3)
2006
2007
2008
OPŠ
ČLR
485
590
608
642
Index (2006 = 100)
100
122
125
132
Zdroj: Eurostat
3. Cenové podbízení
(45)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány vážené průměrné prodejní ceny podle typu výrobku, účtované výrobci v Unii zařazenými do vzorku výrobního odvětví Unie při prodeji nezávislým odběratelům na trhu Unie, s odpovídajícím váženým průměrem cen dotčených dovozů. Srovnání bylo provedeno po odečtení rabatů a slev.
(46)
Na tomto základě bylo stanoveno, že ze strany čínského dovozu docházelo v období přezkumného šetření k cenovému podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie v průměru o 10 %.
(47)
Při původním šetření byla provedena úprava o rozdíl v jakosti mezi dotčeným výrobkem dováženým z ČLR a obdobným výrobkem prodávaným výrobním odvětvím Unie. S cílem vzít tuto skutečnost v úvahu byla v rámci současného šetření upravena kodifikace typů výrobků v dotaznících. Jelikož tento rozdíl v jakosti byl při současném šetření zohledněn a jelikož čínští vyvážející výrobci nepředložili žádné údaje týkající se dalších možných rozdílů v jakosti, úprava provedená v rámci původního šetření se proto v současném šetření neuplatnila. Během období šetření původního šetření se dotčené výrobky pocházející z ČLR prodávaly v Unii za ceny, které ve srovnání s cenami výrobního odvětví Unie představovaly cenové podbízení s rozpětím od 11 % do 52 %.
4. Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(48)
Byly analyzovány všechny ukazatele újmy uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Ukazatele týkající se objemu výroby, výrobní kapacity, využití kapacity zaměstnanosti, objemu prodeje, prodejních cen, produktivity a podílu na trhu byly analyzovány na základě údajů shromážděných za celé výrobní odvětví Unie. Co se týká všech ostatních ukazatelů újmy, jejich přezkoumání vycházelo z údajů předložených výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku, a ověřených v prostorách každé společnosti.
a) Výroba
(49)
Objem výroby výrobního odvětví Unie se od roku 2006 do roku 2007 zvýšil o 31 %, od roku 2007 do roku 2008 se snížil o 2 procentní body a od roku 2008 do období přezkumného šetření klesl o dalších 13 procentních bodů. Přes 16 % nárůst objemu výroby mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření zůstává objem výroby výrobního odvětví Unie nižší než objemy zjištěné v rámci původního šetření, tj. je nižší než 283 265 m3 vyrobených v roce 2002 a 267 591 m3 vyrobených v původním období šetření.
2006
2007
2008
OPŠ
Dovoz (m3)
203 604
267 155
263 080
235 182
Index (2006 = 100)
100
131
129
116
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
b) Výrobní kapacita a využití kapacity
(50)
Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se od roku 2006 do roku 2007 zvýšila o 33 % a od roku 2007 do roku 2008 pak o dalších 12 procentních bodů. Od roku 2008 do období přezkumného šetření zůstala výrobní kapacita na stejné úrovni. Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období celkově zvýšila o 45 %. Využití kapacity dosahovalo 51 % v roce 2006 a v období přezkumného šetření se dále snížilo na 41 %.
2006
2007
2008
OPŠ
Dovoz (m3)
399 016
532 415
578 484
577 205
Index (2006 = 100)
100
133
145
145
Využití kapacity
51 %
50 %
45 %
41 %
Index (2006 = 100)
100
98
89
80
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
c) Zaměstnanost
(51)
Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie vykazuje mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření nárůst o 11 %. Konkrétně se počet zaměstnaných osob zvýšil od roku 2006 do roku 2007 o 21 % a v roce 2008 se udržel přibližně na této úrovni. Od roku 2008 do období přezkumného šetření počet zaměstnanců klesl o 9 procentních bodů. V důsledku zániku společností a restrukturalizace už úroveň zaměstnanosti v posuzovaném období nikdy nedosáhla úrovní zjištěných v původním šetření.
2006
2007
2008
OPŠ
Zaměstnanost (osoby)
883
1 064
1 060
983
Index (2006 = 100)
100
121
120
111
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
d) Objem prodeje
(52)
Během posuzovaného období se objem prodeje od výrobců v Unii nezávislým odběratelům snížil o 16 %. Od roku 2006 do roku 2007 byl prodej stabilní, potom se v roce 2008 a v období přezkumného šetření snížil. Objem prodeje během posuzovaného období se řádově pohyboval na stejné výši jako v posuzovaném období původního šetření.
2006
2007
2008
OPŠ
Objem prodeje v Unii (m3)
277 739
272 341
242 728
233 333
Index (2006 = 100)
100
98
87
84
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
e) prodejní ceny
(53)
Od roku 2006 do roku 2007 se průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro nezávislé odběratele na trhu Unie zvýšily o 13 % a od roku 2007 do roku 2008 se pak zvýšily o dalších 5 procentních bodů. V období přezkumného šetření se tyto ceny vrátily zpět na úroveň z roku 2007. Během posuzovaného období se prodejní ceny v unii celkově zvýšily o 13 %.
2006
2007
2008
OPŠ
Jednotková cena na trhu Unie (EUR/m3)
786
885
930
887
Index (2006 = 100)
100
113
118
113
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
f) Produktivita
(54)
Produktivita pracovní síly výrobců v Unii, měřená jako roční výstup (v metrech krychlových) na zaměstnance, v průběhu posuzovaného období vzrostla o 4 %. Tento nárůst odráží skutečnost, že výroba vzrostla rychlejším tempem než míra zaměstnanosti, a svědčí o zvýšené efektivnosti výrobců v Unii.
2006
2007
2008
OPŠ
Produktivita (m3 na zaměstnance)
231
251
248
239
Index (2006 = 100)
100
109
108
104
Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum
g) Podíl na trhu
(55)
Podíl výrobního odvětví Unie na trhu vzrostl během posuzovaného období téměř o 6 procentních bodů. Konkrétně se od roku 2006 do roku 2007 snížil o 3 procentní body a od roku 2007 do roku 2008 zůstal poměrně stabilní. Od roku 2008 do období přezkumného šetření se zvýšil o 8,6 procentních bodů na 80,2 %. Ve zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období se promítá pokles prodejů Unie oproti výraznějšímu poklesu spotřeby v Unii.
2006
2007
2008
OPŠ
Podíl výrobců z Unie na trhu.
74,3 %
71,3 %
71,6 %
80,2 %
Zdroj: odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat
h) Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(56)
Během období přezkumného šetření navzdory platným opatřením nadále docházelo k podstatnému dumpingu, ačkoli na nižších úrovních, než byly úrovně zjištěné při původním šetření. S ohledem na objem a cenu dumpingového dovozu nelze dopad vlastního dumpingového rozpětí, které je značné, považovat za zanedbatelný. Ačkoli bylo zaznamenáno určité zotavení z účinků dřívějšího dumpingu, výrobní odvětví Unie je i nadále zranitelné vůči poškozujícím účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie.
(57)
Pokud jde o celkovou situaci výrobního odvětví Unie, bylo zjištěno, že od původního šetření několik výrobců ukončilo činnost. Podle dostupných informací největší výrobce v Unii z období původního šetření vyhlásil v roce 2008 úpadek s tím, že nejprve omezil a posléze úplně zastavil výrobu. Dva další výrobci v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku v rámci původního šetření, ukončili svoji činnost v roce 2005 a v roce 2006. Další francouzský výrobce rovněž ukončil činnost na začátku roku 2009. Kromě toho, jeden řecký výrobce významně omezil výrobu. Tento vývoj ukazuje, byť je možné, že přispěl ke zvýšení podílu na trhu u zbývajících výrobců v Unii, že výrobní odvětví Unie je jako celek stále nestabilní a zranitelné.
a) Zásoby
(58)
Konečná úroveň zásob u výrobců v Unii zařazených do vzorku během posuzovaného období vzrostla téměř pětinásobně. Ve srovnání s obdobím posuzovaným během původního šetření, kdy se překližka z okoumé vyráběla pouze na objednávku, zůstávají v nově posuzovaném období zjevně ve skladu větší objemy zásob. Jedná se zejména o rok 2008 a období přezkumného šetření v důsledku poklesu objemů prodeje.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Konečný stav zásob (m3)
1 419
3 954
6 805
6 589
Index (2006 = 100)
100
279
480
464
Zdroj: odpovědi na dotazník
b) Mzdy
(59)
Roční mzdové náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku vzrostly během posuzovaného období o 26 %. Konkrétně vzrostly o 29 % od roku 2006 do roku 2007. Dále se od roku 2007 do roku 2008 snížily o 3 procentní body. Od roku 2008 do období přezkumného šetření zůstaly na stabilní úrovni.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Roční mzdové náklady (v EUR)
6 429 123
8 262 078
8 125 944
8 100 326
Index (2006 = 100)
100
129
126
126
Zdroj: odpovědi na dotazník
c) Ziskovost a návratnost investic
(60)
Úroveň ziskovosti výrobců v Unii zařazených do vzorku činila 4,3 % v roce 2006 a v roce 2007 a v roce 2008 se zvýšila se na 9,8 %, resp. na 8,3 %, předtím než klesla na 5,9 % v období přezkumného šetření. Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic, se snížila o 51 % během posuzovaného období neboli z 12,5 % v roce 2006 na 6,2 % v období přezkumného šetření.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Ziskovost Unie (v % čistého prodeje)
4,3 %
9,8 %
8,3 %
5,9 %
Index (2006 = 100)
100
230
193
137
Návratnost investic (zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)
12,5 %
13,6 %
12,1 %
6,2 %
Index (2006 = 100)
100
109
97
49
Zdroj: odpovědi na dotazník
d) Peněžní tok a schopnost navýšit kapitál
(61)
Čistý peněžní tok u výrobců v Unii zařazených do vzorku z provozní činnosti se během posuzovaného období zvýšil o 32 %. Nic nenasvědčovalo tomu, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy s navyšováním kapitálu.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Peněžní tok (v EUR)
10 507 019
11 414 266
15 892 091
13 853 776
Index (2006 = 100)
100
109
151
132
Zdroj: odpovědi na dotazník
e) Investice
(62)
Roční investice výrobců zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku se zvýšily od roku 2006 do roku 2007 o 10 %, od roku 2007 do roku 2008 o 100 procentních bodů a od roku 2008 do období přezkumného šetření o dalších 16 procentuálních bodů. Celkově se investice v posuzovaném období zvýšily o 126 %.
Vzorek
2006
2007
2008
OPŠ
Čisté investice (v EUR)
3 588 258
3 959 491
7 520 975
8 108 166
Index (2006 = 100)
100
110
210
226
Zdroj: odpovědi na dotazník
5. Závěr o hospodářské situaci výrobního odvětví Unie
(63)
Z analýzy makroekonomických a mikroekonomických údajů vyplývá, že situace výrobního odvětví Unie je poměrně stabilní. Zejména úroveň ziskovosti u výrobců v Unii zahrnutých do vzorku se dostala z úrovně -8,9 % zjištěné u výrobců zahrnutých do vzorku při původním šetření a průměrná úroveň ziskovosti se během posuzovaného období pohybovala mezi 4,3 % a 9,8 %. Výrobní odvětví Unie také dokázalo díky platným opatřením zvýšit svůj podíl na zmenšujícím se trhu.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření
(64)
Ačkoliv se zdá, že se výrobní odvětví Unie stabilizovalo a zotavilo z účinků dumpingového dovozu z ČLR, nedosáhlo úrovně výroby, prodeje a zaměstnanosti z období před původním šetřením. Řada výrobců v Unii ukončila činnost, což také naznačuje, že výrobní odvětví je stále do jisté míry nestabilní.
(65)
Řada prvků ukazuje na pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření přestala platit. Zaprvé, vzhledem k současné úrovni cenového podbízení zjištěné v případe dovozu z ČLR a za předpokladu, že by se současná nízká úroveň dovozních cen zachovala nebo by se dokonce ještě snížila za účelem získání ztraceného podílu na trhu, by výrobní odvětví Unie nebylo schopno zachovat současnou cenovou úroveň. Toto pravděpodobné snížení cen by skutečně ohrozilo zotavování výrobního odvětví Unie, k němuž v současnosti dochází, a ziskovost výrobního odvětví Unie.
(66)
Zadruhé, vzhledem ke značné výrobní kapacitě vyvážejících výrobců v ČLR je pravděpodobné, že by se zvýšil objem (dumpingového) dovozu za nízké ceny. Toto by v důsledku znamenalo, že by výrobní odvětví Unie ztratilo podíl na trhu, a vzhledem k nízké úrovni využití kapacity již v období přezkumného šetření by to mohlo vést k dalšímu omezení výroby nebo dokonce k dalšímu ukončování činnosti výrobců v Unii.
(67)
Na základě výše uvedeného byl přijat závěr, že v případě pozbytí platnosti opatření existuje pravděpodobnost obnovení újmy způsobené obnoveným dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z ČLR.
(68)
Okoumé je tropické dřevo, které roste především v Gabonu a v menší míře v Rovníkové Guineji a v Kamerunu. Žádající sdružení poskytlo důkazy o tom, že gabonská vláda zakázala vývoz kmenů okoumé nezbavených kůry z Gabonu počínaje 1. lednem 2010, aby bylo zpracování kmenů na dýhy zachováno v této zemi. Bylo proto přezkoumáno, zda by tento zákaz, přesto, že k němu došlo až po období přezkumného šetření, mohl mít významný vliv na současnou analýzu.
(69)
Informace získané v rámci šetření naznačují, že asijské společnosti dovážející/vyvážející více než 60 % gabonských kmenů mají silnou pozici ve vyjednávání se Société Nationale des Bois du Gabon (SNBG), která je hlavním vývozcem dřeva z okoumé, a s gabonskou vládou a zdá se, že uvedené rozhodnutí na ně má menší dopad než na evropské společnosti. Vzhledem k absenci spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců nebylo možné uskutečnit jakákoliv další hodnocení příslušných dopadů.
(70)
Uvedený zákaz vývozu vstoupil v platnost až dne 1. ledna 2010, tj. po skončení období přezkumného šetření, a na kmeny vytěžené před koncem roku 2009, které se mohly stále vyvážet, se uplatňovalo přechodné období do konce května 2010. Za účelem přezkoumání účinku, který měl vstup uvedeného zákazu vývozu v platnost na výrobce v Unii, byli dne 14. září 2010 členové žádajícího sdružení požádání o doplňující informace. Odpověděli čtyři výrobci v Unii. Dva z výrobců zařazených do vzorku mají v Gabonu vlastní závod na odstraňování kůry a proto se nezdá, že by na ně měl uvedený zákaz nějaké dopady. Všichni výrobci zařazení do vzorku však potvrdili informace, že čínské společnosti mají silnou vyjednávací pozici při zajišťování přístupu k surovinám a že účinnost vymáhání zákona je dosud nízká. Výrobci v Unii potvrdili, že po zavedení zákazu vývozu kmenů z Gabonu se dodávky okoumé snížily a ceny se zvýšily a že tato nová situace má nejhorší dopad na výrobce, kteří mají závod na odstraňování kůry z okoumé v Unii.
(71)
V každém případě se uvedený zákaz v zásadě vztahuje na veškerý vývoz, tj. také na vývoz do ČLR. Nová právní situace v Gabonu proto zřejmě nemá žádný vliv na analýzu v rámci stávajícího přezkumu před pozbytím platnosti.
2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(72)
Na základě výše uvedené analýzy byl přijat závěr, že by skončení platnosti stávajících opatření s největší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z ČLR.
G. PROZATÍMNÍ PŘEZKUM OMEZENÝ NA ASPEKTY ÚJMY V SOUVISLOSTI S ROZHODNUTÍM FRENCH CONSEIL DE LA CONCURRENCE
(73)
Jak se uvádí ve 4. bodě odůvodnění, několik francouzských výrobců bylo podrobeno soudnímu řízení ve Francii v souvislosti s jednáním narušujícím hospodářskou soutěž, kvůli kterému se považovalo za vhodné zahájit z moci úřední prozatímní přezkum s cílem přezkoumat stav újmy působené výrobnímu odvětví Unie, zejména ve srovnání se stavem, který panoval během období šetření původního šetření.
(74)
Ve výše uvedeném soudním procesu uložila French Conseil de la Concurrence pokutu šesti francouzským výrobcům překližky z důvodů jednání narušujícího hospodářskou soutěž (tj. uplatňování stejných ceníků a společné zvyšování cen) během období od listopadu 1995 do května 2004. Pařížský odvolací soud svým rozsudkem ze dne 29. září 2009 potvrdil rozhodnutí Conseil de la Concurrence, ačkoli výši udělených pokut poněkud snížil.
(75)
V rámci analýzy újmy v původním šetření bylo do vzorku zařazeno pět evropských výrobců: tři francouzští, jeden italský a jeden portugalský. Dvěma ze tří francouzských výrobců zařazených do vzorku byly později uděleny výše uvedené pokuty. Za účelem přezkoumání možného vlivu výše uvedeného jednání narušujícího hospodářskou soutěž na analýzu újmy byly nejdříve porovnány průměrné prodejní ceny každé ze společností zařazených do původního vzorku. Bylo zjištěno, že dva francouzští výrobci, kterým byly později uděleny pokuty, měli skutečně vyšší průměrné jednotkové prodejní ceny než ostatní tři společnosti ve vzorku. Tento cenový rozdíl lze částečně vysvětlit zjištěními původního šetření, tj. odlišným sortimentem výrobků těchto výrobců. Při detailnějším porovnání se však zdá, že jednotkové prodejní ceny těchto dvou francouzských výrobců během období původního šetření byly také vyšší jak u překližky celookoumové (o 7-30 %), tak u překližky s povrchem z okoumé (o 3-19 %).
(76)
Jako další krok byly proto údaje týkající se těchto dvou francouzských společností, kterým byla udělena pokuta, vyjmuty z výpočtu újmy a pro účely zjištění újmy v původním případu byly zkoumány údaje od zbývajících tří společností. Vzhledem k tomu, že makroekonomické ukazatele (výroba, produktivita, prodej, podíl na trhu, zaměstnanost a růst) vycházely z údajů poskytnutých deseti výrobci v Unii, byly údaje týkající se francouzských společností, kterým byla udělena pokuta, vyjmuty i z tohoto výpočtu.
(77)
Bylo zjištěno, že zjištění původního šetření týkající se takzvaných mikroekonomických ukazatelů by se bez údajů od francouzských společností, kterým byla udělena pokuta, výrazně nezměnily. Během posuzovaného období původního šetření se ziskovost společností zařazených do vzorku snížila z 3,5 % na -8,9 %. Kdyby se francouzští výrobci, kterým byla udělena pokuta, ze vzorku vyřadili, ziskovost by se snížila z 3,1 % na -6,5 %. Návratnost investic společností zařazených do vzorku se snížila z 15,6 % na -27,5 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížila z 19,3 % na -38,9 %. Investice společností zařazených do vzorku se snížily o 80 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížily o 86 %. Peněžní tok výrobců zařazených do vzorku se snížil z 7,6 milionu EUR na 59 000 EUR; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížil z 1,5 milionu EUR na -69 000 EUR. Pokud jde o makroekonomické údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku, kdyby byli francouzští výrobci, kterým byla udělena pokuta, z posouzení vyřazeni, byl by obraz situace výrobního odvětví Unie přesnější. Během posuzovaného období původního šetření se výroba výrobního odvětví Unie snížila o 10 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se snížila o 1 %. Zaměstnanost výrobního odvětví Unie klesla o 9 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by zůstala na stabilní úrovni. Hodnota prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie se snížila o 7 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se zvýšila o 5 %. Objem prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie se snížil o 10 %; bez francouzských výrobců, kterým byla udělena pokuta, by se zvýšil o 1 %.
(78)
I kdyby byly vyloučeny francouzské společnosti, kterým byla udělena pokuta, a obrázek újmy by proto byl zřetelnější, v rámci původního šetření by stále existovala podstatná újma. Vyplývá to zejména z vývoje takzvaných mikroekonomických ukazatelů.
(79)
Bylo také zkoumáno, zda jednání francouzských výrobců narušující hospodářskou soutěž mohlo mít potenciální účinek na výslednou újmu zjištěnou při současném přezkumu. Zaprvé, vzhledem k tomu, že tento kartel přestal fungovat v roce 2004, jednání narušující hospodářskou soutěž již nemohlo mít přímý vliv na žádný z ukazatelů. Bylo proto posuzováno, zda by ještě nemohl existovat nepřímý vliv na analýzu újmy, konkrétně v důsledku nákladů na pokuty. Bylo zjištěno, že ani jeden ze dvou francouzských výrobců zařazených do vzorku nezahrnul výši pokuty do výpočtu ziskovosti. Proto bylo zjištěno, že ani dřívější jednání narušující hospodářskou soutěž, ani uložené pokuty neměly žádný vliv na současnou analýzu újmy.
(80)
Na základě výše uvedené analýzy se konstatuje, že jednání francouzských výrobců narušující hospodářskou soutěž nemělo žádný účinek na stav újmy výrobního odvětví Unie, zejména ve srovnání se stavem, který panoval během období šetření původního šetření. Částečný prozatímní přezkum by proto měl být ukončen.
H. ZÁJEM UNIE
(81)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda existují přesvědčivé důvody současná antidumpingová opatření nezachovat. Určení zájmu Unie vycházelo z hodnocení všech dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
(82)
Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje zhodnotit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které platná antidumpingová opatření mohla mít na dotčené strany.
(83)
Na tomto základě se zkoumalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvání či obnovení poškozujícího dumpingu neexistují přesvědčivé důkazy, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.
1. Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii
(84)
Zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz z dotčené země by zvýšilo možnosti výrobního odvětví Unie dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti, neboť tato opatření by zamezila vytlačování výrobního odvětví Unie z trhu rozsáhlými objemy dumpingového dovozu z ČLR. Skutečně existuje jasná pravděpodobnost poškozujícího dumpingu značného objemu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Zachování platných antidumpingových opatření by proto i nadále výrobnímu odvětví Unie přinášelo prospěch.
(85)
Přijímá se proto závěr, že by zachování antidumpingových opatření vůči ČLR bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii.
2. Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení
(86)
V rámci šetření spolupracovali dva dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení. Oba byli proti zachování opatření a tvrdili, že opatření jsou neúčinná, že čínské výrobky nejsou vzhledem k rozdílům v kvalitě srovnatelné s obdobnými výrobky vyráběnými výrobním odvětvím Unie, a vyjádřili pochybnosti o konkurenceschopnosti odvětví výroby překližky z okoumé v Unii. Žádné z těchto tvrzení však nebylo doloženo. Jelikož neexistuje žádný důkaz, že platná antidumpingová opatření významně postihují dovozce, má se za to, že zachování opatření nebude mít žádný zásadní nepříznivý dopad na dovozce v Unii.
3. Zájem uživatelů v Unii
(87)
Vyplněné dotazníky zaslali tři uživatelé z Itálie, Řecka a Francie. Vzhledem k tomu, že žádný z nich nenakupoval dotčený výrobek z ČLR, a jelikož neexistují žádné další důkazy o tom, že současná platná antidumpingová opatření významně postihují uživatele, je možné konstatovat, že zachování opatření nebude mít na uživatele v Unii žádný zásadní negativní dopad.
4. Závěr týkající se zájmu Unie
(88)
Má se tudíž za to, že v souvislosti se zájmy Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování platných opatření.
I. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(89)
Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby stávající opatření byla zachována.
Společnost
Celní sazba v
%
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
9,6
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
23,5
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
6,5
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
17
Všechny ostatní společnosti
66,7
(90)
Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Oprávněná vyjádření a připomínky byly patřičným způsobem zohledněny.
(91)
Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 a s čl. 11 odst. 3 základního nařízení měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz překližky z okoumé pocházející z ČLR zachována.
(92)
Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou ve spojení s výslovně jmenovanými společnostmi, nemohou využívat těchto sazeb a podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(93)
Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (6) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách v činnostech společnosti, které se týkají výroby, domácího a vývozního prodeje a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(94)
Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách a v zájmu zajištění řádného používání antidumpingového cla, je v tomto případě nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, podléhá antidumpingovému clu, které platí pro „všechny ostatní společnosti“.
(95)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu překližky z okoumé definované jako překližka sestávající pouze z dřevěných listů, z nichž každý má tloušťku nejvýše 6 mm, alespoň s jednou vnější vrstvou z okoumé nepotaženou trvalým filmem z jiných materiálů, v současnosti kódu KN ex 4412 31 10 (kód Taric 4412311010) a pocházející z Čínské lidové republiky.
2. Sazba antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Výrobce
Celní sazba v
%
Doplňkový kód TARIC
Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd
Xingdong Town, Tongzhou City,
provincie Jiangsu, Čínská lidová republika
9,6
A526
Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd
Linhai Economic Development Zone, Zhejiang,
Čínská lidová republika
23,5
A527
Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd
Xue Lou Miao Pu, Dangshan County,
provincie Anhui 235323, Čínská lidová republika
6,5
A528
Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd
North of Ganyao Town, Jiashan,
provincie Zhejiang, Čínská lidová republika
17
A529
Všechny ostatní společnosti
66,7
A999
3. Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částečný prozatímní přezkum v souladu s čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 se ukončuje.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 31. ledna 2011.