KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1216/2011
af 24. november 2011
om ændring af Kommissionens forordning (EU) nr. 691/2010 af 29. juli 2010 om oprettelse af en præstationsordning for luftfartstjenester og netfunktioner
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om rammerne for oprettelse af et fælles europæisk luftrum (»rammeforordningen«) (1), særlig artikel 11, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved Kommissionens forordning (EU) nr. 691/2010 om oprettelse af en præstationsordning for luftfartstjenester og netfunktioner og om ændring af forordning (EF) nr. 2096/2005 om fælles krav til udøvelse af luftfartstjenester (2) fastsættes centrale præstationsindikatorer inden for de centrale præstationsområder sikkerhed, miljø, kapacitet og omkostningseffektivitet.
(2)
Følgende mål for de sikkerhedsrelaterede centrale præstationsindikatorer til nationale eller funktionelle luftrumsblokke er fastsat i bilag I til forordning (EU) nr. 691/2010: effektiviteten af sikkerhedsstyringen målt efter en metode baseret på »ATM Safety Framework Maturity Survey«; anvendelsen af risikoanalyseværktøjets alvorlighedsklassificering med henblik på harmoniseret rapportering af alvorlighedsvurderinger af overskridelser af minimumsafstanden, indtrængen på start- og landingsbanen og ATM-specifikke tekniske hændelser og den åbne rapporteringskultur.
(3)
I henhold til bilag 1 til forordning (EU) nr. 691/2010 bør disse indikatorer udvikles i samarbejde mellem Kommissionen, medlemsstaterne, Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur (EASA) og Den Europæiske Organisation for Luftfartens Sikkerhed (Eurocontrol) og vedtages af Kommissionen forud for den første referenceperiode.
(4)
Til dette formål oprettede Kommissionen en arbejdsgruppe bestående af repræsentanter fra EASA og Eurocontrol og Kommissionen (den såkaldte E3-Task Force). Arbejdsgruppen udarbejdede en teknisk rapport med titlen »Metrics for Safety Key Performance Indicators for the Performance Scheme« (Måleenheder for præstationsordningens sikkerhedsrelaterede, centrale præstationsindikatorer). Denne rapport blev udbygget yderligere på grundlag af de bemærkninger, der er modtaget fra medlemsstater og interessenter, og udgør det tekniske koncept for denne forordning samt de tilhørende acceptable måder for overensstemmelse (AMC) og det vejledende materiale (GM).
(5)
Arbejde, der allerede er udført i forbindelse med andre initiativer som f.eks. EASA's sikkerhedsplan og Eurocontrol's risikoanalyseværktøj og »Safety Framework Maturity Survey«, bør tages i betragtning ved udviklingen af sikkerhedsrelaterede centrale præstationsindikatorer.
(6)
Erfaringerne fra præstationsordningens gradvise gennemførelse viser, at der bør afsættes mere tid til Kommissionens vurdering af de reviderede præstationsmål i lyset af den arbejdsbyrde, som følger af den udførlige vurdering af præstationsplanerne, og for at føre den nødvendige dialog med de nationale tilsynsmyndigheder og sikre en behørig begrundelse for resultaterne af denne vurdering.
(7)
Forordning (EU) nr. 691/2010 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(8)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra Udvalget for det Fælles Luftrum -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Forordning (EU) nr. 691/2010 ændres således:
1)
I artikel 14 foretages følgende ændringer:
a)
I stk. 1 ændres ordene »to måneder« til »fire måneder«.
b)
I stk. 2 ændres ordene »to måneder« til »fire måneder«.
c)
I stk. 3 ændres ordene »to måneder« til »fire måneder«.
2)
I bilag I affattes afsnit 2, punkt 1, således:
»1. CENTRALE SIKKERHEDSRELATEREDE PRÆSTATIONSINDIKATORER
a)
Den første centrale sikkerhedsrelaterede præstationsindikator for en national eller en funktionel luftrumsblok i den første referenceperiode er effektiviteten af sikkerhedsstyringen målt efter en metode baseret på »ATM Safety Framework Maturity Survey«.
Med hensyn til medlemsstaterne og deres nationale tilsynsmyndigheder og luftfartstjenesteudøvere, der er certificeret til at varetage lufttrafiktjenester eller kommunikations-, navigations- og overvågningstjenester, måles denne centrale præstationsindikator på, i hvor høj grad følgende forvaltningsmål er gennemført:
-
sikkerhedspolitik og -mål
-
styring af sikkerhedsrisici
-
sikring af flyvesikkerhed
-
flyvesikkerhedsfremmende foranstaltninger
-
sikkerhedskultur.
b)
Den anden centrale sikkerhedsrelaterede præstationsindikator for en national eller en funktionel luftrumsblok i den første referenceperiode er anvendelsen af nedenstående alvorlighedsklassificering, der bygger på risikoanalyseværktøjets metode, i forbindelse med rapportering om mindst tre kategorier af hændelser: overskridelser af minimumsafstanden, indtrængen på start- og landingsbanen og ATM-specifikke hændelser i alle lufttrafikkontrolcentre og lufthavne. Medlemsstaterne kan beslutte ikke at anvende metoden i lufthavne med en erhvervsmæssig lufttransport på under 50 000 flybevægelser om året.
I forbindelse med rapporteringen om ovennævnte hændelser benytter medlemsstaterne og luftfartstjenesteudøverne følgende alvorlighedsklasser:
-
alvorlig hændelse
-
større hændelse
-
signifikant hændelse
-
ingen indflydelse på sikkerheden
-
ikke påvist; f.eks. hvis der ikke er tilstrækkelige oplysninger til rådighed, eller ufyldestgørende eller modstridende beviser udelukker en sådan påvisning.
Der rapporteres om metodens anvendelse for de enkelte hændelser.
c)
Den tredje centrale sikkerhedsrelaterede præstationsindikator for en national eller en funktionel luftrumsblok i den første referenceperiode skal være medlemsstaternes og deres luftfartstjenesteudøveres rapportering via et spørgeskema, som er udarbejdet i overensstemmelse med litra e), og som måler, i hvor høj grad den åbne rapporteringskultur er til stede eller ej.
d)
I den første referenceperiode vil der ikke blive opstillet EU-dækkende sikkerhedsrelaterede præstationsindikatorer. Medlemsstaterne kan dog fastsætte mål svarende til disse sikkerhedsrelaterede centrale præstationsindikatorer.
e)
For at lette gennemførelsen og målingen af de sikkerhedsrelaterede centrale præstationsindikatorer vedtager EASA - i samråd med præstationsvurderingsorganet - inden første referenceperiodes begyndelse acceptable måder at overholde bestemmelserne på og vejledende materiale i overensstemmelse med de procedurer, der er vedtaget i henhold til artikel 52 i forordning (EF) nr. 216/2008.
f)
Eurocontrol forelægger i god tid de oplysninger, der er nødvendige for udarbejdelsen af de dokumenter, der er nævnt i litra e), herunder mindst specifikationen af risikoanalyseværktøjets metode og videreudviklingen heraf samt nærmere oplysninger om »Safety Framework Maturity Survey« og dennes vægtningsfaktorer.
g)
Inden den 1. februar hvert år forelægger de nationale tilsynsmyndigheder EASA den årlige måling for det foregående år af de centrale præstationsindikatorer, som er omhandlet i litra a) og c) (spørgeskemaer om sikkerhedsstyringens effektivitet og den åbne rapporteringskultur), og som er foretaget af de nationale tilsynsmyndigheder og luftfartstjenesteudøvere. De årlige målinger skal anvendes som input til de tilsynsfunktioner, der er nævnt i litra h) og i). Hvis der forekommer ændringer i den årlige måling af de centrale præstationsindikatorer, skal de nationale tilsynsmyndigheder redegøre for disse ændringer inden fristen for den næste årlige rapport.
h)
De nationale tilsynsmyndigheder skal overvåge gennemførelsen og målingen af luftfartstjenesteudøveres sikkerhedsrelaterede centrale præstationsindikatorer i overensstemmelse med de procedurer for tilsyn med sikkerheden, der er fastsat i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 1034/2011 (3).
i)
EASA skal i forbindelse med sine standardinspektioner overvåge de nationale tilsynsmyndigheders gennemførelse og måling af de sikkerhedsrelaterede centrale præstationsindikatorer i overensstemmelse med de arbejdsmetoder, der er omhandlet i artikel 24 i forordning (EF) nr. 216/2008. EASA underretter præstationsvurderingsorganet om resultatet af disse inspektioner.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 24. november 2011.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1216/2011
ze dne 24. listopadu 2011,
kterým se mění nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (1), a zejména na článek 11 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (EU) č. 691/2010, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě a mění nařízení (ES) č. 2096/2005, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb (2), stanoví klíčové ukazatele výkonnosti (KPI) a závazné cíle v klíčových oblastech výkonnosti: bezpečnosti, životního prostředí, kapacity a efektivity nákladů.
(2)
KPI v oblasti bezpečnosti pro účely stanovení vnitrostátních cílů nebo cílů pro funkční blok vzdušného prostoru (FAB) uvedené v příloze 1 nařízení (EU) č. 691/2010 jsou: efektivnost řízení bezpečnosti měřená na základě metodiky vycházející z rámce průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti ATM; používání klasifikace závažnosti nástroje analýzy rizika, aby se umožnilo jednotné podávání zpráv o posouzení závažnosti porušení minim rozstupů, nepovolených vjezdech na plochu a specifických technických událostech uspořádání letového provozu (ATM), a podávání zpráv o spravedlivém posuzování.
(3)
Podle přílohy 1 nařízení (EU) č. 691/2010 mají tyto KPI v oblasti bezpečnosti dále společně vytvářet Komise, členské státy, Evropská agentura pro bezpečnost letectví (EASA) a Evropská organizace pro bezpečnost letového provozu (Eurocontrol) a má je přijímat Komise před prvním referenčním obdobím.
(4)
K tomuto účelu Komise zřídila pracovní skupinu sestávající ze zástupců agentury EASA, organizace Eurocontrol a Komise (tzv. pracovní skupina E3). Pracovní skupina vypracovala technickou zprávu nazvanou „Měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti pro systém sledování výkonnosti“. Tato zpráva byla dále rozpracována na základě připomínek obdržených od členských států a zúčastněných stran a představuje technický koncept tohoto nařízení a s ním spojené přijatelné způsoby průkazu (AMC) a poradenský materiál.
(5)
Při vytváření KPI v oblasti bezpečnosti by měla být zohledněna práce, která již byla provedena v souvislosti s jinými iniciativami, jako je bezpečnostní plán agentury EASA a nástroj analýzy rizika a rámec průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti organizace Eurocontrol.
(6)
Zkušenosti získané při postupném provádění systému sledování výkonnosti ukazují, že lhůta určená Komisi pro posouzení revidovaných výkonnostních cílů by měla být prodloužena s ohledem na pracovní zátěž způsobenou podrobným posouzením plánů výkonnosti a v zájmu uskutečnění nezbytného dialogu s vnitrostátními dozorovými orgány a řádného odůvodnění výsledků uvedeného posouzení.
(7)
Nařízení (EU) č. 691/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(8)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (EU) č. 691/2010 se mění takto:
1)
Článek 14 se mění takto:
a)
V odstavci 1 se slova „do dvou měsíců“ nahrazují slovy „do čtyř měsíců“;
b)
V odstavci 2 se slova „do dvou měsíců“ nahrazují slovy „do čtyř měsíců“;
c)
V odstavci 3 se slova „do dvou měsíců“ nahrazují slovy „do čtyř měsíců“;
2)
V příloze I se bod 1 oddílu 2 nahrazuje tímto:
„1. KLÍČOVÉ UKAZATELE VÝKONNOSTI V OBLASTI BEZPEČNOSTI
a)
Pro první referenční období je prvním vnitrostátním klíčovým ukazatelem výkonnosti/klíčovým ukazatelem výkonnosti pro FAB v oblasti bezpečnosti efektivnost řízení bezpečnosti měřená na základě metodiky vycházející z rámce průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti ATM.
Pokud jde o členské státy, jejich vnitrostátní dozorové orgány a poskytovatele letových navigačních služeb certifikované pro poskytování letových provozních služeb nebo komunikačních, navigačních a přehledových služeb, měří se tento klíčový ukazatel výkonnosti úrovní provádění těchto cílů řízení:
-
bezpečnostní politiky a cílů bezpečnosti;
-
řízení bezpečnostních rizik;
-
zajištění bezpečnosti;
-
prosazování bezpečnosti;
-
kultury bezpečnosti.
b)
Pro první referenční období je druhým vnitrostátním klíčovým ukazatelem výkonnosti/klíčovým ukazatelem výkonnosti pro FAB v oblasti bezpečnosti používání níže uvedené klasifikace závažnosti podle metodiky nástroje analýzy rizika pro podávání zpráv minimálně o třech kategoriích událostí: porušeních minim rozstupů, nepovolených vjezdech na plochu a událostí týkajících se uspořádání letového provozu (ATM) ve všech střediscích letového provozu a na všech letištích. Členské státy mohou rozhodnout, že metodu nepoužijí na letištích s méně než 50 000 pohyby obchodní letecké dopravy ročně.
Při podávání zpráv o výše uvedených událostech členské státy a poskytovatelé letových navigačních služeb použijí následující kategorie závažnosti:
-
vážný incident
-
velký incident
-
významný incident
-
bez vlivu na bezpečnost
-
není určeno; nejsou například k dispozici dostatečné informace, nebo neprůkazné nebo protichůdné důkazy neumožňují stanovit závažnost.
U jednotlivých událostí se podá zpráva o použití metody.
c)
Pro první referenční období je třetím vnitrostátním klíčovým ukazatelem výkonnosti/klíčovým ukazatelem výkonnosti pro FAB v oblasti bezpečnosti podávání zpráv členskými státy a jejich poskytovateli letových navigačních služeb prostřednictvím dotazníku vypracovaného v souladu s písmenem e), kterým se měří míra přítomnosti a odpovídající míra absence spravedlivého posuzování.
d)
Během prvního referenčního období nebudou stanoveny výkonnostní cíle v oblasti bezpečnosti pro celou EU. Členské státy však mohou stanovit cíle odpovídající těmto klíčovým ukazatelům výkonnosti v oblasti bezpečnosti.
e)
S cílem usnadnit provádění a měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti přijme EASA za konzultace s orgánem pro kontrolu výkonnosti před začátkem prvního referenčního období v souladu s postupem podle článku 52 nařízení (ES) č. 216/2008 přijatelné způsoby průkazu a poradenský materiál.
f)
Eurocontrol včas poskytne informace potřebné pro vytvoření dokumentů uvedených v písmenu e), zahrnující alespoň specifikaci metodiky nástroje analýzy rizika a její další rozvoj a podrobnosti metodiky rámce průzkumu vyspělosti systémů řízení bezpečnosti a jeho váhové faktory.
g)
Vnitrostátní dozorové orgány podají agentuře EASA před 1. únorem každého roku zprávu o ročním měření klíčových ukazatelů výkonnosti uvedených v písmenech a) a c) za předchozí rok (dotazníky o efektivnosti řízení bezpečnosti a spravedlivém posuzování), prováděném vnitrostátními dozorovými orgány a poskytovateli letových navigačních služeb. Tato roční měření se použijí jako podklad pro kontrolní funkce popsané v písmenech h) a i). Dojde-li ke změnám v ročním měření klíčových ukazatelů výkonnosti, vnitrostátní dozorové orgány tyto změny předloží před datem pro odevzdání příští výroční zprávy.
h)
Vnitrostátní dozorové orgány sledují provádění a měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti ze strany poskytovatelů letových navigačních služeb v souladu s postupy pro dohled nad provozní bezpečností stanovenými v prováděcím nařízení Komise (EU) č. 1034/2011 (3).
i)
EASA v rámci svých standardizačních kontrol sleduje provádění a měření klíčových ukazatelů výkonnosti v oblasti bezpečnosti ze strany vnitrostátních dozorových orgánů v souladu s pracovními metodami uvedenými v článku 24 nařízení (ES) č. 216/2008. EASA o výsledku těchto kontrol informuje orgán pro kontrolu výkonnosti.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. listopadu 2011.