RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1105/2010
af 29. november 2010
om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af garn med høj styrke af polyestere med oprindelse i Folkerepublikken Kina og om afslutning af proceduren vedrørende import af garn med høj styrke af polyestere med oprindelse i Republikken Korea og Taiwan
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
1. PROCEDURE
1.1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EF) nr. 478/2010 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af garn med høj styrke af polyestere (»garn med høj styrke«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«). Der blev ikke indført midlertidige foranstaltninger på importen af garn med høj styrke fra Republikken Korea (»Korea«) og Taiwan.
(2)
Proceduren blev iværksat som følge af en klage, der blev indgivet den 27. juli 2009 af CIRFS - European Man-made Fibres Association (»klageren«) på vegne af producenter af garn med høj styrke, der tegner sig for størstedelen, i dette tilfælde over 60 %, af den samlede EU-produktion af garn med høj styrke.
(3)
Som anført i betragtning 15 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra den 1. juli 2008 til den 30. juni 2009 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser for vurderingen af skade omfattede perioden fra januar 2005 til afslutningen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
1.2. Efterfølgende procedure
(4)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger, (»fremlæggelse af de foreløbige oplysninger«) indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt. Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og de foreløbige konklusioner blev, hvor det var relevant, ændret i overensstemmelse hermed.
(5)
Hvad angår aspekterne vedrørende Unionens interesser, blev der aflagt supplerende kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
Brugere i Unionen
-
Continental AG
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.
-
Mehler Texnologies GmbH
-
E. Oppermann GmbH
-
Oppermann Industrial Webbing s.r.o.
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
En interesseret part anmodede om en høring og om høringsofficerens indgriben. Denne anmodning blev fremsat efter fremlæggelsen af de foreløbige oplysninger. Høringen med deltagelse af høringsofficeren blev godkendt.
(7)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af garn med høj styrke med oprindelse i Kina, og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told (»fremlæggelse af de endelige oplysninger«). Parterne fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger.
2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(8)
Den pågældende vare er garn med høj styrke (undtagen sytråd), ikke i detailsalgsoplægninger, herunder monofilamenter af finhed under 67 decitex, med oprindelse i Kina, Korea og Taiwan (»den pågældende vare«), der i øjeblikket tariferes under KN-kode 5402 20 00.
(9)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige oplysninger påstod en part, at Kommissionen ikke havde behandlet forskellene mellem det garn, der anvendes til produktion af dæk, det såkaldte »High Modulus Low Shrinkage«-garn (»HMLS«), og andre typer garn, da denne type forudsætter langvarige og omkostningskrævende tekniske prøver, før man kan opnå godkendelse til de HMLS-specifikationer, der pålægges af køberne. Samme part påstod desuden, at det ikke klart fremgik, hvilke faktorer der indgik i den midlertidige fastlæggelse af, at der er tale om en og samme vare. En anden part påstod, at HMLS og andre typer garn har forskellige omkostningsstrukturer.
(10)
Som svar på disse påstande skal det for det første bemærkes, at den pågældende vare anvendes til en række forskellige anvendelsesformål såsom forstærkning af dæk, brede tekstiler, sikkerhedsseler, airbags, tovværk, net og industriel anvendelse. Der er således mange forskellige anvendelsesformål, og der findes mange forskellige typer og specifikationer.
(11)
Da det skulle afgøres, om HMLS og andre typer garn udgør en og samme vare, var de vigtigste kriterier de grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber. Som det fremgår af betragtning 19 i forordningen om midlertidig told, viste undersøgelsen, at selv om HMLS-garn har nogle bestemte egenskaber i sammenligning med andre former for garn med høj styrke (f.eks. elasticitetsmodul, krympning, brudstyrke og træthedsresistens), har de forskellige former for den pågældende vare alle de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber. De betragtes derfor som udgørende én enkelt vare.
(12)
Hvad angår de påståede forskelle i omkostningsstruktur, skal det bemærkes, at dette i sig selv ikke er et afgørende kriterium for, hvorvidt HMLS skal betragtes som en anden vare end andre typer af garn med høj styrke. Forskelle i omkostninger, priser og produktionsprocesser berettiger i selv ikke, at en vis varetype såsom HMLS skal betragtes som en anden vare, så længe denne vare har de samme grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber som de andre varetyper.
(13)
Det blev således ikke fundet berettiget at udelukke HMLS fra undersøgelsen, og påstanden afvises derfor.
(14)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende den pågældende vare og samme vare, bekræftes betragtning 16 til 20 i forordningen om midlertidig told hermed.
3. DUMPING
3.1. Taiwan
3.1.1. Normal værdi
(15)
En eksporterende producent i Taiwan fremlagde dokumentation for udsving i prisen på de vigtigste råvarer, nemlig ren terephthalatsyre (PTA) og monoethylenglykol (MEG), som denne købte med henblik på produktionen af garn med høj styrke i UP. Det fremgik især, at købspriserne faldt markant, navnlig i fjerde kvartal af 2008. Virksomheden påstod derfor, at dette skulle tages i betragtning ved fastlæggelsen af den normale værdi med henblik på at sikre en rimelig sammenligning med eksportpriserne.
(16)
Konklusionerne i betragtning 18 fremkom efter en meget detaljeret analyse af de oplysninger, som eksportøren indsendte, og som blev efterprøvet under kontrolbesøget. Det blev således fundet berettiget i dette tilfælde at fastlægge normale værdier for visse perioder af UP for at tage hensyn til udsving i råmaterialepriserne.
(17)
Der blev ikke modtaget andre bemærkninger til metoden i betragtning 86 og 87 i forordningen om midlertidig told. Den metode, der anvendtes til at fastlægge den normale værdi for de eksporterende producenter fra Taiwan, kan således bekræftes.
3.1.2. Eksportpris
(18)
Undersøgelsen viste, at den taiwanesiske producent, jf. betragtning 15 ovenfor, solgte større mængder af den pågældende vare til EU-markedet i første halvdel af UP, hvor råmaterialepriserne var lavere. Dette skal ses i sammenhæng med betragtning 16.
(19)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende eksportprisen, bekræftes konklusionen i betragtning 88 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.1.3. Sammenligning
(20)
Den normale værdi og eksportprisen blev fastlagt, jf. forklaringen ovenfor. Den normale værdi for den pågældende producent og dennes eksportpris blev sammenlignet i perioder, der lå så tæt som muligt, for at tage højde for forskelle, der kunne påvirke prissammenligneligheden. Dette er i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(21)
Der blev ikke modtaget andre bemærkninger til sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen for de eksporterende producenter fra Taiwan. Betragtning 89 i forordningen om midlertidig told kan derfor bekræftes.
3.1.4. Dumpingmargener
(22)
Det skal erindres, at det i betragtning 92 i forordningen om midlertidig told blev konkluderet, at den landsdækkende dumpingmargen for Taiwan var under bagatelgrænsen. Den endelige dumpingmargen, som blev fastlagt for den taiwanesiske producent i betragtning 15, ligger nu under bagatelgrænsen. Det bekræftes derfor, at den endelige landsdækkende dumpingmargen for Taiwan er under bagatelgrænsen.
3.2. Kina
3.2.1. Markedsøkonomisk behandling
(23)
Det skal erindres, at 11 eksporterende producenter fra Kina gav sig til kende. Disse virksomheder tegner sig for 100 % af den samlede eksport af den pågældende vare til EU-markedet i UP. Der blev udtaget en stikprøve på tre eksporterende producenter eller grupper af forretningsmæssigt forbundne virksomheder baseret på den højeste eksportmængde med henblik på at fastslå dumping for Kina. De tre eksporterende producenter i stikprøven anmodede om markedsøkonomisk behandling, men kun én blev indrømmet denne behandling.
(24)
Efter fremlæggelsen af oplysningerne vedrørende markedsøkonomisk behandling indsendte de to eksporterende producenter, som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, nedenstående oplysninger.
(25)
Den første eksporterende producent fremsatte bemærkninger vedrørende en restriktiv klausul i virksomhedens aktiviteter, problemer med regnskaberne og betaling af visse aktiver såsom brugsrettigheder til jord.
(26)
Eksportøren anerkendte, at der i virksomhedens vedtægter fandtes en restriktiv klausul. Virksomheden påstod, at klausulen ikke længere har retlige virkninger for virksomhedens aktiviteter, men fremlagde ingen dokumentation herfor. Virksomheden erkendte også regnskabsproblemerne, idet der var uoverensstemmelser mellem regnskabsbilagene og de reviderede regnskaber, men påstod, at der var tale om mindre uoverensstemmelser, som der var gjort rede for i forbindelse med undersøgelsen. Det skal bemærkes, at problemerne i virksomhedens bogføring, som var årsagen til, at virksomheden blev nægtet markedsøkonomisk behandling, i realiteten var væsentlige, navnlig hvad angår bogføringen af visse aktiver og uoverensstemmelser mellem visse regnskabsbøger og de dokumenter, der blev fremlagt under kontrolbesøget.
(27)
Den anden eksporterende producent fremlagde navnlig bemærkninger til konklusionerne vedrørende kapitalbidraget, en restriktiv klausul i virksomhedens aktivitet og erhvervelsen af brugsrettigheder til jord.
(28)
Vedrørende kapitalbidraget gentog eksportøren de samme argumenter som i den midlertidige fase, nemlig at kapitalbidraget var foretaget på behørig vis. Virksomheden påstod, at teknisk knowhow er en særlig kategori af viden, som ikke forudsætter patent eller registrering, og derfor var kapitalbidraget, dog i form af naturalydelser, foretaget på behørig vis. Hvad angår sidstnævnte spørgsmål, gentog virksomheden, at den restriktive klausul ikke er obligatorisk for virksomheden, og at de investeringskrav, der er forbundet med erhvervelsen af jorden, ikke udgør fordrejninger, men vedrører myndighedernes politik for arealplanlægning.
(29)
Virksomheden fremsatte disse argumenter allerede i den midlertidige fase, hvor de blev afvist. Selv om investeringskravene er forbundet med myndighedernes politik for arealplanlægning, er de ikke i overensstemmelse med markedsøkonomisk behandling. Der blev ikke fremlagt nye beviser, der kunne ændre de foreløbige konklusioner i vurderingen af markedsøkonomisk behandling i betragtning 50 og 51 i forordningen om midlertidig told.
(30)
På dette grundlag bekræftes undersøgelsesresultaterne i betragtning 46-52 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.2.2. Individuel undersøgelse
(31)
To eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, anmodede, jf. betragtning 28 i forordningen om midlertidig told, om fastsættelsen af en individuel dumpingmargen, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3. Anmodningerne om individuelle undersøgelser kunne dog først behandles efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger.
(32)
Begge virksomheder indsendte skemaet om markedsøkonomisk behandling inden for den fastsatte frist. Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger indhentede og efterprøvede Kommissionen oplysningerne i ansøgningsformularen og alle andre oplysninger, som den fandt nødvendige, som led i kontrolbesøget hos de pågældende virksomheder, nemlig:
-
Oriental Industries Co., Ltd.
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Nedenstående korte gengivelse af kriterierne for markedsøkonomisk behandling tjener alene til orientering:
1.
Virksomhedens beslutninger skal træffes, og omkostninger bestemmes som reaktion på markedsvilkår og uden nogen omfattende statslig indgriben; i den sammenhæng skal udgifterne til de vigtigste input i alt væsentligt afspejle markedsværdierne.
2.
Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter, som revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder (IAS) og anvendes til alle formål.
3.
Ingen væsentlige fordrejninger må være overført fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.
4.
Retssikkerhed og stabile forhold garanteres ved konkurslove og love om ejendomsret.
5.
Valutakursomregninger fastlægges til markedskursen.
(34)
Begge virksomheder havde en restriktiv klausul i deres registreringsdokumenter vedrørende fordelingen mellem salg til eksport og til hjemmemarkedet. For den ene eksportør blev der fundet en række uoverensstemmelser og mangler i ansøgerens regnskabssystem, som førte til den konklusion, at regnskaberne ikke var klart opstillede og ikke var udarbejdet eller revideret i henhold til internationale regnskabsstandarder. Endelig blev der konstateret fordrejninger overført fra et ikke-markedsøkonomisk system, navnlig hvad angår købet af virksomhedens brugsrettigheder til jord.
(35)
Det blev således konkluderet, at ingen af de to virksomheder godtgjorde, at de opfyldte alle kriterier i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), og de kunne derfor ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling.
3.2.3. Individuel behandling
(36)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsættes der en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen i tilfælde, hvor virksomhederne beviser, at de opfylder alle kriterierne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, for at blive indrømmet individuel behandling.
(37)
De to eksporterende producenter, som havde anmodet om en individuel behandling, opfyldte ikke kriterierne for markedsøkonomisk behandling, men anmodede om individuel behandling, hvis de ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling.
(38)
Til orientering er kriterierne for individuel behandling kort beskrevet nedenfor:
1.
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
2.
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
3.
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i klart mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
4.
Valutaomregninger foretages til markedskursen, og
5.
Statens indgriben er ikke af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(39)
På grundlag af de foreliggende oplysninger konstateredes det foreløbigt, at de to eksporterende producenter fra Kina, der ikke indgik i stikprøven, som anmodede om en individuel undersøgelse, opfyldte alle ovennævnte krav til individuel behandling, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 5.
3.2.4. Referenceland
(40)
Som nævnt i betragtning 57-62 i forordningen om midlertidig told, blev det fundet, at USA ikke var et egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina. I stedet for blev Taiwan valgt som et egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7.
(41)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger foreslog visse parter, at man i stedet anvendte Korea som et referenceland. De påstod, at Korea var mere egnet end Taiwan, da de eksporterende producenter fra Korea også anvender en ny produktionsteknologi med én etape, deres slutprodukter har høj sammenlignelighed med Kina, det koreanske hjemmemarked er stort og kan sammenlignes med hjemmemarkedet i Kina, og ingen koreanske virksomheder havde foretaget dumping.
(42)
Hvad angår valget af et referenceland, blev følgende kriterier taget i betragtning: Sammenligneligheden mellem produktionsmængder af slutprodukter i et land uden markedsøkonomi og i det potentielle referenceland, det repræsentative hjemmemarkedssalg (transaktioner) til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder i forhold til eksporten af den pågældende vare med oprindelse i et land uden markedsøkonomi, konkurrenceniveauet på hjemmemarkedet i referencelandet, sammenligneligheden mellem adgang til råvarer og energi, eksportørernes vilje i det potentielle referenceland til at samarbejde i forbindelse med undersøgelsen.
(43)
Der blev gennemført en supplerende analyse efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger på grundlag af alle de foreliggende oplysninger med henblik på en analyse af de relevante kriterier. Analysen viste, at der er ligheder mellem Korea og Taiwan, hvad angår visse kriterier. Det fremgik dog, at Taiwan var det mest egnede referenceland.
(44)
Analysen viste, at mængden af producerede slutprodukter i Korea og Taiwan i høj grad kan sammenlignes med producenterne i Kina, og en stor salgsmængde på hjemmemarkedet i begge lande kan sammenlignes med eksporten fra Kina. Dette kriterium viste et lidt højere niveau af volumensammenlignelighed for Korea, som havde en større produktionsmængde end Taiwan.
(45)
Betydningen af dette kriterium kunne dog ikke overvurderes i forhold til andre kriterier såsom det repræsentative hjemmemarkedssalg sammenlignet med eksporten, adgang til råvarer og konkurrencevilkårene i referencelandet.
(46)
Det blev konstateret, at både Korea og Taiwan har meget repræsentative salgsmængder på hjemmemarkedet, som der ikke beregnes normale værdier for, sammenlignet med eksporten fra Kina. De taiwanesiske eksportørers transaktioner blev dog generelt fundet mere repræsentative end de koreanske eksportørers. Hvis Korea var blevet valgt som referenceland, skulle der have været beregnet normale værdier for en større mængde og for flere typer af den pågældende vare.
(47)
Hvad angår konkurrenceniveauet, påstod en part, at en eksporterende producent fra Taiwan havde en dominerende stilling på hjemmemarkedet, og at dette burde udelukke Taiwan som et referenceland.
(48)
Et stort antal producenter kan være en indikation for konkurrenceniveauet i landet. Det skal dog også undersøges, om producenter i referencelandet er udsat for konkurrence, som giver mulighed for at opnå en tilstrækkelig, men dog ikke for stor, fortjeneste.
(49)
Det blev konstateret, at der er fire producenter på hjemmemarkedet i Korea, og at importen af garn med høj styrke supplerer udbuddet på hjemmemarkedet. Hvad angår Taiwan, er der to producenter, og der importeres også til hjemmemarkedet fra andre lande. Undersøgelsen viste ikke desto mindre, at hjemmemarkedspriserne i Korea, til trods for lavere omkostninger, ikke var lavere end i Taiwan. Den gennemsnitlige fortjeneste på det koreanske marked var på 18 %, og de koreanske producenter af garn med høj styrke havde en fortjeneste på over 20 % af omsætningen for den pågældende vare. Dette er langt højere end i Taiwan, hvor fortjenesten varierede mellem 5 % og 9 %.
(50)
Det konkluderes derfor, at der er et højt konkurrenceniveau i Taiwan, og at fortjenesten ikke er overdreven.
(51)
Vedrørende adgang til råvarer er Korea en af de største producenter og eksportører af PTA på verdensplan efter Thailand. De koreanske producenters konkurrencefordel kan i et vist omfang forklare årsagen til, at råmaterialeprisen i Korea gennemsnitligt var lavere end i Taiwan og Kina. Undersøgelsen viste, at de fleste af de koreanske virksomheder, som blev kontrolleret, købte deres råvarer fra forretningsmæssigt forbundne virksomheder eller selv producerede dem. Derimod producerede ingen af de undersøgte virksomheder i Taiwan selv råmaterialet og indkøbte overvejende fra forretningsmæssigt forbundne og ikke-forbundne parter, hvilket også er tilfældet i Kina.
(52)
Det fremgår af de foreliggende oplysninger og det forhold, at de eksporterende producenter fra Taiwan har forretningsmæssigt forbundne producenter af garn med høj styrke i Kina, at de samme leverandører af råvarer anvendes inden for grupperne for at udnytte stordriftsfordele og opnå bedre priser. Det blev derfor konkluderet, at betingelserne for adgang til råvarer i Kina er overvejende identiske med betingelserne i Taiwan.
(53)
På dette grundlag konkluderes det, at valget af Taiwan ikke var urimeligt og det mest egnede i dette tilfælde. Taiwan blev derfor bekræftet som referenceland.
3.2.5. Normal værdi
3.2.5.1. En eksporterende producent, der indgik i stikprøven, og som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
(54)
Da der ikke blev modtaget bemærkninger til de normale værdier, der blev fastlagt for den virksomhed, der blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, bekræftes betragtning 64 og 65 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.2.5.2. De eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og som ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling
(55)
En eksportør fra Taiwan påviste, jf. betragtning 15, at virksomhedens indkøbspris for det vigtigste råmateriale, der anvendes til produktion af garn med høj styrke, varierede i UP, og påstod, at der ved beregningen af den normale værdi skulle tages hensyn hertil. Denne påstand blev fundet berettiget, og de normale værdier for Taiwan, referencelandet i denne procedure, blev tilsvarende justeret.
3.2.6. Eksportpris
(56)
Som det fremgik at betragtning 68 i forordningen om midlertidig told, foregik alt salg af den pågældende vare, som de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, foretog til EU-markedet, direkte til uafhængige kunder i Unionen. Eksportprisen blev derfor fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt eller skulle betales, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8. De individuelt undersøgte virksomheders eksportsalg foregik også direkte til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder, og metoden i betragtning 68 i forordningen om midlertidig told blev derfor også anvendt for disse virksomheders vedkommende til at fastsætte deres eksportpris.
(57)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende eksportprisen, bekræftes konklusionen i betragtning 68 i forordningen om midlertidig told.
3.2.7. Sammenligning
(58)
De reviderede normale værdier for referencelandet blev sammenlignet med eksportprisen hos de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina. Dette førte, jf. betragtning 63 nedenfor, til en reduktion i de endelige dumpingmargener for de tre eksporterende producenter fra Kina, som indgik i stikprøven.
(59)
Det bemærkes, at justeringen for indirekte skatter, jf. betragtning 69 i forordningen om midlertidig told, udgør forskellen mellem den moms, der skal betales på salg på hjemmemarkedet, og den moms, der skal betales på eksportsalgstransaktioner, idet der tages behørigt hensyn til momsrefusion på eksportsalg. De samarbejdsvillige eksporterende producenter anfægtede metoden til beregning af justeringen og påstod, at momsordningen for specifikke produktions- og salgstransaktioner burde tages i betragtning ved vurderingen af det ikke-refunderede momsbeløb.
(60)
For så vidt angår denne påstand, bemærkes det, at justeringen byggede på bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra b), som vedrører en justering af den normale værdi for importafgifter og indirekte skatter - en kategori, der omfatter moms. Påstanden blev derfor afvist.
(61)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende sammenligningen, der kunne ændre de foreløbige konklusioner, bekræftes konklusionerne i betragtning 69 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.2.8. Dumpingmargener
(62)
De reviderede gennemsnitlige normale værdier for referencelandet Taiwan og sammenligningen med eksportpriserne hos de eksporterende producenter i Kina førte til lavere endelige dumpingmargener.
(63)
De endelige dumpingmargener for de eksporterende producenter fra Kina er følgende:
-
5,1 % for Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
-
0 % for Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
-
5,5 % for Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
-
5,3 % for samarbejdsvillige virksomheder, der ikke er med i stikprøven.
(64)
For virksomheder, der anmodede om individuel undersøgelse, er de endelige antidumpingmargener:
-
9,8 % for Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
-
0 % for Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3. Republikken Korea
3.3.1. Normal værdi
(65)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende den normale værdi, jf. betragtning 75-76 i forordningen om midlertidig told, bekræftes disse konklusioner hermed.
3.3.2. Eksportpris
(66)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende eksportprisen, bekræftes betragtning 77-78 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.3.3. Sammenligning
(67)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende sammenligningen, der kunne ændre de foreløbige undersøgelsesresultater, bekræftes konklusionerne i betragtning 79-81 i forordningen om midlertidig told hermed.
3.3.4. Dumpingmargener
(68)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende dumpingmargener, der kunne ændre de foreløbige konklusioner vedrørende Korea, bekræftes konklusionerne i betragtning 82-85 i forordningen om midlertidig told hermed.
4. SKADE
4.1. EU-produktion
(69)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende EU-produktionen, bekræftes konklusionerne i betragtning 94-96 i forordningen om midlertidig told.
4.2. Definition af EU-erhvervsgrenen
(70)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende definitionen af EU-erhvervsgrenen, bekræftes konklusionerne i betragtning 97 i forordningen om midlertidig told.
4.3. EU-forbrug
(71)
Det skal erindres, at EU-forbruget blev fastsat på grundlag af den samlede import ifølge Eurostat og EU-erhvervsgrenens samlede salg på EU-markedet, inklusive de tavse producenters anslåede salg baseret på oplysningerne i klagen.
Tabel 1
EU-forbrug
2005
2006
2007
2008
UP
Ton
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Indeks 2005 = 100
100
106
120
109
93
Kilde: Eurostat, oplysninger i klagen og besvarelser af spørgeskemaet.
(72)
EU-forbruget faldt sammenlagt med 7 % i den betragtede periode. Det steg med 20 % mellem 2005 og 2007, hvorefter det faldt med 27 % mellem 2007 og UP. Afmatningen i forbruget i 2008 og UP skyldtes lavere efterspørgsel særlig i anden halvdel af 2008 som følge af den økonomiske krise.
(73)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende EU-forbruget, bekræftes konklusionerne i betragtning 98-100 i forordningen om midlertidig told hermed.
4.4. Import til Den Europæiske Union fra Kina, Republikken Korea og Taiwan
4.4.1. Kumulativ vurdering af importens virkning
(74)
Det skal erindres, at importen fra Korea og Taiwan ikke blev kumuleret med dumpingimporten fra Kina, da importen fra Korea og Taiwan ikke foregik til dumpingpriser i UP, jf. betragtning 102 og 103 i forordningen om midlertidig told.
(75)
Det skal bemærkes, at importen fra hvert land blev undersøgt individuelt ud fra betingelserne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, med henblik på at fastlægge, om importen fra de pågældende lande skulle vurderes kumuleret i den nuværende undersøgelse. Da dumpingmargenen for importen fra Korea og Taiwan lå under bagatelgrænsen, blev det konkluderet, at importen fra Korea og Taiwan ikke skulle kumuleres med dumpingimporten fra Kina. Som følge af denne konklusion blev den nævnte import analyseret separat i betragtning 147-152 i forordningen om midlertidig told, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 7.
4.4.2. Dumpingimport fra Kina
(76)
Det skal bemærkes, at det oprindeligt blev konkluderet, at én eksporterende producent ikke dumpede sine varer på EU-markedet. Eksporten fra denne virksomhed blev derfor ikke medregnet i analysen af udviklingen i dumpingimporten fra Kina på EU-markedet. Som følge af de individuelle undersøgelser, der blev gennemført efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, viste det sig, at eksporten fra endnu en eksporterende producent i Kina ikke var dumpet, jf. betragtning 64. Eksporten fra denne virksomhed blev derfor heller ikke medregnet i analysen af udviklingen i dumpingimporten fra Kina på EU-markedet og dens virkninger for EU-erhvervsgrenen. Oplysningerne vedrørende dumpingimporten fra Kina blev derfor tilsvarende justeret.
Tabel 2
Dumpingimport fra Kina
2005
2006
2007
2008
UP
Import (ton)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Indeks
100
274
718
898
883
Markedsandel
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Gennemsnitlig pris (EUR/ton)
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Indeks
100
61
55
57
55
Kilde: Eurostat, oplysninger i klagen og besvarelser af spørgeskemaet.
(77)
Efter justeringen af oplysningerne vedrørende dumpingimporten fra Kina blev det konstateret, at dumpingmængden steg voldsomt og mere end ottedobledes i den betragtede periode, samtidig med at de gennemsnitlige importpriser faldt markant med 45 %.
4.4.3. Prisunderbud
(78)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende prisunderbud, bekræftes metoden i betragtning 110 og 111 i forordningen om midlertidig told til fastsættelse af prisunderbuddet. Efter de individuelle undersøgelser, som blev indrømmet efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, jf. betragtning 31, blev prissammenligningen af sammenlignelige varetyper taget op til ny behandling. Denne fornyede behandling bekræftede, at dumpingimporten fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens priser med 24,1 % i UP.
4.5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(79)
Da importen fra Korea, Taiwan og to kinesiske virksomheder ikke blev dumpet, kunne den følgelig ikke kumuleres med dumpingimporten fra Kina. Den blev derfor udelukket fra analysen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen og vurderet separat.
(80)
Som nævnt i betragtning 113 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation fra 2005 til UP's afslutning.
(81)
Det erindres, at skadesbilledet stod klart i den foreløbige fase, hvor de fleste skadesindikatorer viste en faldende tendens i den betragtede periode: Produktionsmængde (- 36 %), salgsmængde (- 29 %), salgspriser (- 9 %) og markedsandel (- 23 %). Desuden forværredes skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation også drastisk, f.eks. rentabiliteten (- 16,3 procentpoint) og likviditeten (- 141 %), hvorimod investeringerne forværredes væsentligt (- 89 %).
(82)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse, salgsmængder og markedsandel, salgspriser, lagre, beskæftigelse, lønninger og produktivitet samt indikatorerne for EU-erhvervsgrenens økonomiske resultater, bekræftes konklusionerne i betragtning 114-126 i forordningen om midlertidig told hermed.
(83)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, bekræftes konklusionen i betragtning 127-130 i forordningen om midlertidig told, hvoraf det fremgår, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade.
5. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
5.1. Indledende bemærkning
(84)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, blev det undersøgt, om dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i Kina forvoldte EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne være skadevoldende for EU-erhvervsgrenen, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
5.2. Virkninger af dumpingimporten
(85)
Dumpingimporten fra Kina øgedes markant i den betragtede periode. Efter en fornyet gennemgang af oplysningerne vedrørende dumpingimporten fra Kina, jf. betragtning 76, mere end ottedobledes mængden af dumpingimporten fra Kina mellem 2005 og UP, hvorved markedsandelen voksede med ca. 16 procentpoint. I den samme periode faldt EU-forbruget med 7 %.
(86)
I den betragtede periode oplevede EU-erhvervsgrenen et markant fald på 29 % i sin salgsmængde, og markedsandelen faldt således fra 51,1 % til 39,2 %, dvs. et fald på næsten 12 procentpoint. I perioden mellem 2008 og UP faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med to procentpoint, hvorimod dumpingimporten steg til trods for den faldende efterspørgsel på EU-markedet.
(87)
Efter en fornyet behandling af oplysninger, jf. betragtning 76, konstateredes det, at priserne på dumpingimport faldt med 45 % i den betragtede periode og i alvorlig grad underbød EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet. EU-erhvervsgrenen blev således forhindret i at øge sine priser for at dække stigningen i råvarepriserne. Som følge heraf faldt EU-erhvervsgrenens rentabilitet for salg på EU-markedet, jf. betragtning 81 i forordningen om midlertidig told, fra en fortjeneste på 3 % i 2005 til et tab på 13,3 % i UP.
(88)
Det fremgik også af undersøgelsen, at de stigende mængder dumpingimport fra Kina til lave priser generelt havde en negativ indvirkning på markedet i form af pristryk. Det vedvarende pres på EU-markedet gav ikke EU-erhvervsgrenen mulighed for at tilpasse sine salgspriser til de øgede råvareomkostninger navnlig i 2008, hvor råvarepriserne toppede. Det forklarede, at EU-erhvervsgrenen tabte markedsandele og oplevede fald i rentabiliteten.
(89)
Ud fra ovenstående og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til virkningerne af dumpingimporten, bekræftes det at det øgede lavprisdumpingimporten fra Kina havde en væsentligt negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
5.3. Andre faktorers indvirkning
5.3.1. Den ikke-dumpede import
(90)
Hvad angår virkningen af den ikke-dumpede import fra Kina, bemærkes det, at to eksporterende producenter fra Kina ikke havde dumpet garn med høj styrke på EU-markedet. Selv om det ikke kan udelukkes, at denne import i en vis grad kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens skade, konkluderes det på baggrund af mængden og især priserne, som generelt var højere end priserne på dumpingimporten, at virkningen af den ikke-dumpede import ikke var af et omfang, der kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
5.3.2. Andre faktorer
(91)
Det erindres, at andre faktorer også blev inddraget i årsagssammenhængsanalysen, nemlig udviklingen i efterspørgslen på EU-markedet, udviklingen i råvarepriserne, EU-erhvervsgrenens produktion til det bundne marked, EU-erhvervsgrenens eksportresultater, importen fra andre lande, herunder importen fra Korea og Taiwan og andre EU-producenters resultater.
(92)
En part påstod, at det af årsagssammenhængsanalysen ikke fremgik, at den skade, der forvoldtes af andre faktorer end dumpingimporten, ikke blev tilskrevet importen fra Kina. Det blev navnlig fremført, at faktorer som f.eks. udviklingen i efterspørgslen og de øgede råvarepriser bidrog til den væsentlige skade, som forvoldtes EU-erhvervsgrenen, og ikke blev taget i betragtning under årsagssammenhængsanalysen.
(93)
Det skal vedrørende udviklingen i efterspørgslen erindres, at importen fra Kina stadig registrerede en stigning i markedsandelen, selv i en periode med faldende forbrug. Med hensyn til råvarepriserne anerkendes det, at priserne på råvarerne steg i første halvdel af UP, jf. betragtning 139 i forordningen om midlertidig told. Priserne faldt dog i anden halvdel af UP. Disse udsving i råvarepriserne påvirkede hele erhvervslivet. Uden dette pristryk fra lavprisdumpingimporten fra Kina ville EU-erhvervsgrenen forventeligt have været i stand til at tilpasse sine salgspriser efter udviklingen i råvarepriserne. Betragtning 138-140 i forordningen om midlertidig bekræftes derfor, og påstanden afvises følgelig.
(94)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende produktion til det bundne marked og EU-erhvervsgrenens eksportresultater, bekræftes betragtning 141-143 i forordningen om midlertidig told hermed.
(95)
Visse parter påstod desuden, at EU-producenterne ikke ville have været i stand til at hæve deres priser for at afspejle ændringerne i råvareomkostningerne på baggrund af lavprisimporten fra Korea og Taiwan.
(96)
Det skal i den forbindelse først bemærkes, at prisen på importen fra Korea og Taiwan i hele den betragtede periode var højere end de gennemsnitlige importpriser fra Kina. Dernæst faldt importmængderne betydeligt mellem 2007 og afslutningen af UP. Det konkluderes derfor, at mængden og priserne for denne import ikke kunne have været den væsentligste årsag til den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, og derfor ikke kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt. Derfor blev denne påstand afvist.
(97)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende importen fra tredjelande, herunder Korea og Taiwan, bekræftes konklusionerne i betragtning 144-152 i forordningen om midlertidig told hermed.
(98)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende andre producenter i Unionen, bekræftes konklusionerne i betragtning 153-154 i forordningen om midlertidig told hermed.
(99)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige oplysninger påstod en part, at EU-erhvervsgrenens lavere rentabilitet skulle tilskrives den høje andel, som den såkaldte produktionsproces med to etaper udgør i EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet, og de påståede forsinkelser i EU-erhvervsgrenens arbejde med at indføre den moderne produktionsproces i én etape.
(100)
Det skal bemærkes, at de varesortimenter, der produceres og sælges af de eksporterende producenter i Kina i høj grad overlapper med EU-erhvervsgrenens varesortimenter. EU-erhvervsgrenen anvender en produktionsproces i to etaper, da den giver mulighed for at producere specifikke varetyper, som normalt sælges til en højere pris på markedet. Tilstedeværelsen af lavprisdumpingimport af garn med høj styrke fra Kina påvirkede, jf. betragtning 85-89, EU-markedet som helhed, navnlig ved at presse priserne nedad.
(101)
Det konkluderes derfor, at tilstedeværelsen af to forskellige produktionsprocesser i sig selv ikke kan have en væsentlig indflydelse på fortjenstmargenen, navnlig i lyset af det pristryk, som dumpingimporten fra Kina udøvede. Desuden blev der ikke fremlagt dokumentation til støtte for påstanden om, at EU-erhvervsgrenen havde lidt væsentlig skade i mangel af nyere teknologi. Denne påstand blev derfor afvist.
(102)
Ud fra det ovenstående, og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, konkluderes det, at dumpingimporten fra Kina forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6, og betragtning 155-158 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
6. UNIONENS INTERESSER
6.1. Indledende bemærkning
(103)
Analysen af Unionens interesser er blevet tilpasset for at tage højde for ændringerne af dumpingmargenerne som følge af bemærkningerne til fremlæggelsen af de foreløbige oplysninger og de individuelle undersøgelser, der blev gennemført efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Ud fra det høje samarbejdsniveau vil importen fra Kina som hovedregel blive pålagt en antidumpingtold på omkring 5 %, jf. betragtning 63.
6.2. EU-erhvervsgrenen
(104)
Det erindres, at EU-erhvervsgrenen består af fire producenter beliggende i forskellige medlemsstater, som direkte beskæftiger mere end 1 300 personer i aktiviteter vedrørende garn af høj styrke. Alle skadesindikatorer, navnlig indikatorer for EU-erhvervsgrenens økonomiske resultater, udviste en negativ tendens i den betragtede periode. Beskæftigelsen faldt også betydeligt med 23 % svarende til et fald på ca. 400 fuldtidsækvivalenter i den betragtede periode.
(105)
Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger har EU-erhvervsgrenen meddelt, at fabrikker, der havde været ude af drift pga. dumpingimporten, for nylig er blevet genåbnet. Dette viser, at de midlertidige foranstaltninger allerede har haft en positiv indvirkning på EU-erhvervsgrenen.
(106)
Det forventes, at indførelsen af en endelig antidumpingtold på importen fra Kina vil få en yderligere positiv indvirkning på EU-erhvervsgrenens økonomiske situation og give den mulighed for at genvinde i hvert fald en del af de mistede markedsandele.
(107)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger i forbindelse med Unionens interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 160-163 i forordningen om midlertidig told hermed.
6.3. Importører
(108)
Visse parter påstod, at analysen af foranstaltningernes indvirkning på importørerne ikke tog højde for problemerne med hurtigt at skifte leverandør af garn med høj styrke. Der erkendes i den forbindelse, at det kan tage en del tid at gennemføre et leverandørskifte, afhængigt af slutanvendelsen. Der vil dog være andre leverandører på markedet, herunder importen fra Korea og Taiwan samt importen fra de to eksporterende producenter fra Kina i betragtning 63 og 64, som ikke er pålagt antidumpingtold. Denne påstand blev derfor afvist, og den foreløbige konklusion om, at foranstaltningerne ikke vil få en væsentlig negativ indvirkning på importørerne, bekræftes.
(109)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 164 og 165 i forordningen om midlertidig told.
6.4. Brugere
(110)
Brugerne af garn med høj styrke har udvist stor interesse i denne sag. Ud af de 68 brugere, der blev kontaktet, har 33 samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Undersøgelsen viste, at 24 af de 33 samarbejdsvillige brugere, indkøbte garn med høj styrke fra Kina. 12 % af importen var fra virksomheder, som ikke har foretaget dumping.
(111)
I den foreløbige fase blev analysen vedrørende foranstaltningernes indvirkning på brugerne foretaget ved at samle brugerne i fire forskellige industrisektorer (dæk, motorkøretøjer, tovværk og industriel anvendelse). Inden indførelsen af de midlertidige foranstaltninger blev fire brugeres oplysninger efterprøvet (2 i dæksektoren, 1 i automobilsektoren og 1 i sektoren for industriel anvendelse). Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger blev det yderligere undersøgt, i hvilket omfang de enkelte sektorer ville blive påvirket. Der blev derfor aflagt flere kontrolbesøg hos de syv brugere, som er nævnt i betragtning 5. Ud af de i alt 11 brugere, der blev kontrolleret, var fem små og mellemstore virksomheder. På grundlag af de efterprøvede data blev den anslåede indvirkning af foranstaltningerne på brugernes fortjenstmargener revideret, samtidig med at der blev taget hensyn til toldens niveau og til konklusionen om, at endnu en eksporterende producent fra Kina ikke havde foretaget dumping.
(112)
For så vidt angår brugerne i dækindustrien, indkom der i alt fire spørgeskemabesvarelser fra dækproducenter. Heraf blev to efterprøvet før indførelsen af de midlertidige foranstaltninger og en efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. I henhold til de foreliggende data for denne sektor er andelen af garn med høj styrke i produktionsomkostningerne relativt begrænset og udgør i gennemsnit under 1 %. Det blev konstateret, at kun én af de samarbejdsvillige brugere importerede den pågældende vare fra Kina. Varerne blev importeret fra en virksomhed i Kina, som ikke foretog dumping. Det konkluderes derfor på grundlag af de foreliggende data, at dækindustrien ikke vil blive påvirket af de foreslåede foranstaltninger.
(113)
Hvad angår brugerne i automobilsektoren (som hovedsagelig producerer sikkerhedsseler og airbags), som tegner sig for 5 % af den samlede import af garn med høj styrke fra Kina i UP, blev der i alt modtaget seks spørgeskemabesvarelser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos to virksomheder, et før og et efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Efter kontrolbesøget blev automobilsektorens andel af garn med høj styrke fra Kina revideret til 15 %. Kontrolbesøgene viste også generelt, at de virksomheder, der anvender garn med høj styrke, tegner sig for over 30 % af de samarbejdsvillige virksomheders samlede omsætning og ikke 4 % som fastslået i den foreløbige fase. Den gennemsnitlige fortjeneste i denne sektor på varer, hvortil der anvendes garn med høj styrke, bekræftes til ca. 3 %. Ud fra ovenstående konkluderes det, at hvis foranstaltningerne indføres, vil automobilsektoren sandsynligvis generelt ikke blive påvirket i alvorlig grad, idet sektoren stadig vil være rentabel, og idet Kina ikke er den vigtigste leverandør.
(114)
Hvad angår brugerne i tovværkssektoren, blev der modtaget i alt tre spørgeskemabesvarelser, og der blev aflagt kontrolbesøg hos en virksomhed efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Alle de samarbejdsvillige virksomheder i denne sektor er små og mellemstore virksomheder, der tegner sig for under 1 % af den samlede import fra Kina i UP. Det bekræftes, at salget af varer, hvortil der anvendes garn med høj styrke, udgør ca. 18 % af deres samlede aktiviteter. Den gennemsnitlige fortjenstmargen i denne sektor, der anvender garn af høj styrke, blev midlertidigt fastslået til ca. 8 %. Efter kontrolbesøget og den efterfølgende korrektion af oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne blev fortjenstmargenen i denne sektor dog revideret til - 0,4 %. Det fremgik også af undersøgelsen, at størstedelen af importen (71 %) kom fra Kina i UP, hvorimod 22 % kom fra Korea. I lyset af den reviderede told vil indvirkningen på virksomheder i denne sektor, hvis de fortsat indkøber garn med høj styrke fra Kina, dog blive begrænset. Der findes desuden en række alternative leverandører.
(115)
Endelig blev der fra brugerne i sektoren for industriel anvendelse modtaget i alt 20 spørgeskemabesvarelser fra brugere, der tegner sig for 21 % af den samlede import fra Kina. Fem virksomheder modtog kontrolbesøg før indførelsen af de midlertidige foranstaltninger og fire efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Ud fra de foreliggende oplysninger for denne sektor efter kontrolbesøgene blev andelen af aktiviteter, hvor der anvendes garn med høj styrke, revideret til 54 % af de samlede aktiviteter. Undersøgelsen viste, at disse brugere hovedsagelig indkøbte garn med høj styrke fra Kina (42 %) og fra Korea (24 %), mens 29 % blev indkøbt i Unionen og andre tredjelande. Under kontrolbesøgene, som fandt sted efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, blev der indhentet data, som førte til en justering af den gennemsnitlige fortjenstmargen i denne sektor, som blev fastsat til 17 %. De indhentede data viser dog, at den gennemsnitlige fortjenstmargen for hele sektoren ikke er repræsentativ for de små og mellemstore virksomheders situation, da de i gennemsnit havde en negativ fortjenstmargen på - 1,9 % i UP. I værste fald, dvs. hvis disse små og mellemstore virksomheder køber fra eksporterende producenter fra Kina, som er pålagt told, og ikke skifter leverandør, vil deres fortjeneste falde fra - 1,9 % til - 3,3 % som følge af indførelsen af de endelige foranstaltninger. Dette vil ske, da de i højere grad indkøber garn med høj styrke fra Kina end de store virksomheder, der i høj grad fortsat vil være rentable. Det forventes dog, at disse SMV’er vil indkøbe i hvert fald en del af deres garn med høj styrke fra virksomheder, som ikke er pålagt told.
(116)
Visse brugere påstod, at antidumpingforanstaltningernes negative indvirkning på deres rentabilitet var blevet undervurderet i den foreløbige analyse vedrørende Unionens interesser. De påstod desuden, at de ville få vanskeligt ved at vælte omkostningsstigningen over på deres kunder og rejste tvivl om muligheden for at finde andre leverandører. Visse parter satte også spørgsmålstegn ved EU-producenternes evne til at levere de nødvendige varer. Endelig blev foranstaltningernes negative virkning for det efterfølgende produktionsforløb og dermed beskæftigelsen i Unionen også omtalt.
(117)
Hvad angår påstanden om rentabiliteten, viste analysen på grundlag af de reviderede data som følge af kontrolbesøgene efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger ganske rigtigt, at en del af tovværkssektoren og sektoren for industriel anvendelse ville blive negativt påvirket af foranstaltningerne, hvis de brugere, der indkøber fra eksporterende producenter i Kina, som er pålagt told, fortsat gør det uden at skifte leverandør. Denne virkning vil sandsynligvis blive begrænset som følge af den reducerede told, og da der findes andre leverandører.
(118)
Hvad angår påstanden om, at brugerne ikke vil kunne vælte omkostningsstigningen over på deres kunder, viste undersøgelsen, at det i visse sektorer kan blive vanskeligt at hæve priserne. Det skal dog ud fra det høje samarbejdsniveau blandt de eksporterende producenter i Kina understreges, at importen fra Kina som hovedregel vil blive pålagt en antidumpingtold på omkring 5 %, jf. betragtning 103. Det forventes derfor, at brugerne kan i det mindste kan vælte en del af omkostningsstigningen over på deres kunder, og selv uden prisstigninger vil virkningen på deres rentabilitet blive forholdsvis begrænset.
(119)
Hvad angår påstanden om, at EU-erhvervsgrenen ikke vil kunne levere de nødvendige varer, hvis antidumpingforanstaltningerne indføres, viste undersøgelsen, at der tidligere forekom visse uregelmæssigheder i EU-producenternes tidligere leverancer til visse brugere. Undersøgelsen viste dog ikke, at disse uregelmæssigheder skete på regelmæssig basis. Hvad angår de fremførte vanskeligheder ved leverandørskift, viste kontrolbesøgene ganske rigtigt, at før en ny type garn med høj styrke kan anvendes i produktionen, skal den bestå en række prøvninger med henblik på at undersøge, om den nye råvare er kompatibel med maskinerne og med de påkrævne kvalitetsstandarder for slutproduktet. Varigheden af disse prøvninger kan variere afhængigt af slutproduktets anvendelsesformål. Det erkendes derfor, at leverandørskifte kan være en langvarig og omkostningskrævende proces for visse brugere, selv om det afhænger af de fremstillede varer. Kontrolbesøgene viste dog, at visse virksomheder søger at iværksætte en proces for at udvide kredsen af leverandører for ikke at være afhængig af én enkelt leverandør.
(120)
Visse parter fremhævede desuden små og mellemstore virksomheders situation og påstod, at de havde svært ved at indkøbe deres råvarer, da de ikke bestiller de minimumsmængder pr. ordre, som producenterne kræver. Det skal i den forbindelse bemærkes, at vanskelighederne vedrørende minimumsmængderne pr. ordre tilsyneladende er et handelsmønster uafhængigt af foranstaltningerne. Det konkluderes derfor, at indførelsen af told i sig selv ikke vil påvirke et allerede eksisterende handelsmønster hos de erhvervsdrivende. Påstandene blev derfor ikke anset for begrundede.
(121)
En række interesserede parter påstod endelig, at EU-erhvervsgrenen ikke var en pålidelig leverandør/kilde, da dens varesortiment ikke er fuldstændigt og på grund af den lavere kvalitet og de højere priser. Det skal i den forbindelse bemærkes, at selv om EU-producenterne ikke var i stand til at levere alle de nødvendige varer, findes der andre leverandører, der kan supplere varesortimentet. Den forholdsvis lave told bør desuden ikke hindre brugerne i at supplere deres varesortiment ved fortsat også at importere fra Kina. Den nylige genåbning af fabrikker, jf. ovenfor, bør bidrage til at fjerne dette problem for så vidt, at der skabes større kapacitet til produktion af et bredere varesortiment. Denne påstand blev derfor afvist.
(122)
Hvad angår påstanden om foranstaltningernes indvirkning i det efterfølgende produktionsforløb og dermed på beskæftigelsen i Unionen, konkluderes det i lyset af ovenstående, at indvirkningen vil blive ubetydelig.
6.5. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(123)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre en endelig antidumpingtold på importen af garn med høj styrke med oprindelse i Kina.
7. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
7.1. Skadestærskel
(124)
Da der ikke blev fremsat dokumenterede bemærkninger, der ville kunne ændre konklusionen vedrørende skadestærsklen, bekræftes konklusionerne i betragtning 179-183 i forordningen om midlertidig told hermed.
7.2. Endelige foranstaltninger
(125)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, indføres en endelig antidumpingtold på importen af garn med høj styrke med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. Alle toldsatser bør derfor fastsættes på samme niveau som de konstaterede dumpingmargener.
(126)
Da de konstaterede dumpingmargener for Korea og Taiwan var under bagatelgrænsen, indføres der ikke en endelig antidumpingtold på importen fra Korea og Taiwan.
(127)
Der foreslås følgende antidumpingtold:
Virksomhed
Skadestærskel
Dumping-margen
Antidumpingtold
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
Ikke relevant
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
Ikke relevant
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Alle andre virksomheder i Kina
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra konklusionerne af denne undersøgelse. Den afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af denne told, men er omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«.
(129)
Alle anmodninger om anvendelse af en individuel antidumpingtoldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) bør omgående indgives til Kommissionen (3) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter med hensyn til produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
(130)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og overvejelser, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger. Der blev taget behørigt hensyn til parternes bemærkninger, og hvor det var relevant, blev konklusionerne ændret i overensstemmelse hermed.
(131)
For at sikre lige behandling af nye eksportører og de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og som er nævnt i bilaget til denne forordning, bør der fastsættes bestemmelser om, at den vejede gennemsnitlige told, der indføres for sidstnævnte virksomheder, også skal gælde for nye eksportører, som ellers ville være berettiget til en genoptagelse af undersøgelsen i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, da artikel 11, stk. 4, ikke finder anvendelse, når der er blevet anvendt stikprøver.
7.3. Endelig opkrævning af midlertidig told
(132)
På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og omfanget af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told. Hvis den endelige told er lavere end den midlertidige told, bør beløb, for hvilke der midlertidigt er stillet sikkerhed ud over den endelige told, frigives. I tilfælde, hvor den endelige told er højere end den midlertidige told, opkræves kun de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed på niveauet for den midlertidige told, endeligt.
8. AFSLUTNING AF PROCEDUREN
(133)
På baggrund af resultaterne vedrørende importen af varer fra Korea og Taiwan bør proceduren vedrørende disse to lande afsluttes -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på importen af garn med høj styrke af polyestere (undtagen sytråd), ikke i detailsalgsoplægninger, herunder monofilamenter af finhed under 67 decitex, der i øjeblikket tariferes under KN-kode 5402 20 00, med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:
Virksomhed
Told (%)
Taric-tillægskode
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
5,5
A975
Virksomheder opført i bilaget
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
9,8
A990
Alle andre virksomheder
9,8
A999
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er angivet.
Artikel 2
Antidumpingproceduren vedrørende importen af garn med høj styrke af polyestere med oprindelse i Republikken Korea og Taiwan afsluttes hermed.
Artikel 3
De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told i henhold til forordning (EU) nr. 478/2010 på importen af garn med høj styrke af polyestere (undtagen sytråd), ikke i detailsalgsoplægninger, herunder monofilamenter af finhed under 67 decitex, der i øjeblikket tariferes under KN-kode 5402 20 00, med oprindelse i Folkerepublikken Kina, opkræves endeligt med den endelige toldsats, der indføres ved artikel 1. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.
Artikel 4
Hvis en ny eksporterende producent i Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at den pågældende virksomhed:
-
ikke har eksporteret den vare, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, til Unionen i undersøgelsesperioden (1. juli 2008 til 30. juni 2009)
-
ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i Folkerepublikken Kina, som er genstand for de ved denne forordning indførte antidumpingforanstaltninger
-
faktisk har eksporteret de pågældende varer til Unionen efter den undersøgelsesperiode, der ligger til grund for foranstaltningerne, eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Unionen
kan Rådet ved simpelt flertal efter forslag fremsat af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg ændre artikel 1, stk. 2, ved at tilføje den nye eksporterende producent til de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven og derfor er omfattet af den vejede gennemsnitlige toldsats på 5,3 %.
Artikel 5
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 29. november 2010.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1105/2010
ze dne 29. listopadu 2010
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky a o ukončení řízení týkajícího se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky a Tchaj-wanu
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 478/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky (dále jen „Korea“) a Tchaj-wanu nebyla uložena žádná prozatímní opatření.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět, který podalo dne 27. července 2009 Evropské sdružení pro umělá vlákna (European Association Man-made Fibres Association, CIRFS) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 60 %, celkové výroby vysokopevnostních nití z polyesterů v Unii.
(3)
Jak je stanoveno v 15. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ohledně dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „zveřejnění předběžných zjištění“), se některé ze zúčastněných stran k prozatímním zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost být slyšeny. Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním. Byly zváženy ústní a písemné připomínky zúčastněných stran a na jejich základě byla prozatímní zjištění podle potřeby upravena.
(5)
Pokud jde o hlediska zájmu Unie, byly provedeny dodatečné inspekce na místě v těchto společnostech:
Uživatelé v Unii
-
Continental AG,
-
Oppermann Automotive Webbing GmbH,
-
Katradis Marine Ropes Industry S.A.,
-
Mehler Texnologies GmbH,
-
E. Oppermann GmbH,
-
Oppermann Industrial Webbing spol. s r. o.,
-
Contitech Transportbandsysteme GmbH.
(6)
Jedna ze zúčastněných stran požádala o slyšení a účast úředníka pro slyšení. Tento požadavek byl vznesen po zveřejnění předběžných zjištění. Slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení bylo uděleno.
(7)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, z nichž vycházel záměr doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla („poskytnutí konečných informací“). Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Dotčeným výrobkem jsou vysokopevnostní nitě z polyesterů (jiné než šicí nitě), neupravené pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, pocházející z ČLR, Koreje a Tchaj-wanu (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódu KN 5402 20 00.
(9)
Po zveřejnění předběžných zjištění jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že se Komise nezabývala rozdíly mezi nití používanou při výrobě pneumatik, tzv. „vysokomodulovou málosrážlivou“ (dále jen „HMLS“) nití, a jinými druhy nití, neboť tento druh vyžaduje zdlouhavé a nákladné technické zkoušky předtím, než obdrží schválení specifikace HMLS stanovené odběrateli. Tato zúčastněná strana navíc tvrdila, že není jasné, které faktory byly zohledněny při prozatímním určení existence jediného výrobku. Jiná strana tvrdila, že nitě HMLS a jiné druhy nití mají různou strukturu nákladů.
(10)
V reakci na tato tvrzení je především nutno podotknout, že dotčený výrobek má řadu rozmanitých užití, jako je například vyztužování pneumatik, výroba širokých tkanin, bezpečnostních pásů, airbagů, lan, sítí a řada průmyslových aplikací. Existuje proto velké množství různých užití, a tudíž i mnoho různých druhů a specifikací.
(11)
Při určení, že nitě HMLS a jiné druhy nití představují jediný výrobek byly hlavními kritérii základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti. Jak je vysvětleno v 19. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, šetření skutečně prokázalo, že ačkoli má nit HMLS některé odlišné charakteristiky oproti jiným druhům vysokopevnostních nití (např. modul, srážlivost, pevnost v tahu a odolnost proti únavě materiálu), má se za to, že různé druhy dotčeného výrobku mají všechny stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti. Proto jsou považovány za jeden výrobek.
(12)
Pokud jde o zmiňované rozdíly ve struktuře nákladů, je třeba poznamenat, že toto samo o sobě nepředstavuje rozhodující kritérium při určení, zda nit HMLS představuje odlišný výrobek než ostatní druhy vysokopevnostních nití. Rozdíly v nákladech, cenách a výrobním postupu nejsou samy o sobě důvodem k tomu, aby byl určitý druh výrobku, jako je například nit HMLS, považován za odlišný výrobek, pokud má tento druh stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti jako ostatní druhy dotčeného výrobku.
(13)
Proto nebylo považováno za odůvodněné vyloučit nitě HMLS z oblasti působnosti šetření, a příslušná tvrzení v tomto ohledu tudíž musela být zamítnuta.
(14)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku, potvrzuje se tímto 16. až 20. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Tchaj-wan
3.1.1 Běžná hodnota
(15)
Jeden vyvážející výrobce z Tchaj-wanu předložil doklady, které prokázaly, že ceny hlavních surovin, přečištěné kyseliny tereftalové (PTA) a monoethylenglykolu (MEG), jež nakupoval pro výrobu vysokopevnostních nití, se během období šetření měnily. Zejména se ukázalo, že nákupní ceny prudce poklesly, a to především ve 4. čtvrtletí roku 2008. Proto tvrdil, že toto je třeba vzít v úvahu při stanovení jeho běžných hodnot, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání s vývozními cenami.
(16)
Zjištění uvedená v 18. bodu odůvodnění níže jsou výsledkem velmi podrobné analýzy údajů předložených vývozcem, která byla ověřena během inspekce na místě. Bylo tudíž konstatováno, že stanovení běžných hodnot pro určité časové úseky období šetření za účelem zohlednění změn v cenách surovin je v tomto případě oprávněné.
(17)
Nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně metody popsané v 86. a 87. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Metodu použitou ke stanovení běžné hodnoty pro tchajwanské vyvážející výrobce lze potvrdit.
3.1.2 Vývozní cena
(18)
Šetření ukázalo, že tchajwanský výrobce uvedený v 15. bodu odůvodnění prodal vyšší objemy dotčeného výrobku na trh Unie v první polovině období šetření, kdy byly ceny surovin nižší. Tento závěr je třeba posuzovat také s ohledem na obsah 16. bodu odůvodnění.
(19)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 88. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.1.3 Srovnání
(20)
Běžná hodnota a vývozní cena byly stanoveny, jak je vysvětleno výše. Běžná hodnota takto zjištěná pro dotyčného výrobce a jeho vývozní cena byly porovnány za jednotlivá období, jež byla co nejbližší, aby byly zohledněny rozdíly ovlivňující srovnatelnost cen. To je v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(21)
Žádné další připomínky ohledně srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny tchajwanských vyvážejících výrobců nebyly obdrženy. Obsah 89. bodu odůvodnění prozatímního nařízení lze tudíž potvrdit.
3.1.4 Dumpingová rozpětí
(22)
Je třeba připomenout, že v 92. bodu odůvodnění prozatímního nařízení bylo konstatováno, že celostátní dumpingové rozpětí pro Tchaj-wan bylo nepatrné. Konečné dumpingové rozpětí stanovené pro tchajwanského výrobce uvedeného v 15. bodu odůvodnění je nyní pod hranicí nepatrného rozpětí. Proto se potvrzuje, že celostátní dumpingové rozpětí pro Tchaj-wan je nepatrné.
3.2 Čínská lidová republika
3.2.1 Zacházení jako v tržním hospodářství
(23)
Je třeba připomenout, že se přihlásilo 11 vyvážejících výrobců v ČLR. Tyto společnosti představovaly 100 % celkového vývozu dotčeného výrobku na trh EU během období šetření. Vzorek tří vyvážejících výrobců nebo skupin společností ve spojení byl vybrán na základě nejvyššího objemu vývozu za účelem stanovení dumpingu v případě ČLR. Tři vyvážející výrobci zařazení do vzorku požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, avšak bylo zjištěno, že jen jeden z nich si toto zacházení zasluhuje.
(24)
Po zveřejnění zjištění ohledně zacházení jako v tržním hospodářství předložili dva vyvážející výrobci, jimž nebylo zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno, své připomínky, které jsou shrnuty níže.
(25)
První vyvážející výrobce poukázal na omezující klauzuli ve stanovení rozsahu jeho podnikatelské činnosti, na problémy se svým účetnictvím a platby za některá aktiva, jako jsou například práva k užívání pozemků.
(26)
Tento vývozce připustil existenci omezující klauzule ve svých stanovách. Tvrdil, avšak neprokázal, že tazo klauzule přestala mít právní účinky na jeho činnost. Podobně, pokud jde o účetní problémy, společnost připustila existenci nesrovnalostí mezi účetními záznamy a auditovanou účetní závěrkou, ale tvrdila, že jsou tyto nesrovnalosti nevýznamné a že byly vysvětleny v průběhu šetření. Je nutno objasnit, že problémy v účetnictví této společnosti, které vedly k zamítnutí žádosti o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nebyly nevýznamné, nýbrž podstatné, zejména pokud jde o účtování některých aktiv a nesrovnalosti zjištěné mezi některými účetními knihami a dokumenty poskytnutými v průběhu kontroly na místě.
(27)
Druhý vyvážející výrobce vznesl připomínky, zejména pokud jde o zjištění ohledně kapitálového vkladu, omezující klauzuli ve stanovení rozsahu jeho podnikatelské činnosti a získání práv k užívání pozemků.
(28)
Pokud jde o kapitálový vklad, vývozce zopakoval stejné argumenty, které uvedl v prozatímní fázi, tzn. že kapitálový vklad byl řádně proveden. Tvrdil, že technické know-how představuje zvláštní kategorii znalostí, které nemusí být patentovány nebo zaregistrovány, a proto byl kapitálový vklad správně proveden, i když ve formě věcného plnění. S ohledem na posledně uvedené problémy zopakoval, že omezující klauzule není pro společnost závazná a že požadavky na investice spojené s pořízením pozemků nepředstavují zkreslení, nýbrž souvisejí s politikou orgánů územního rozvoje.
(29)
Tyto argumenty však již byly uplatněny a zamítnuty v prozatímní fázi. Přestože požadavky na investice souvisejí s politikou orgánů územního rozvoje, nejsou považovány za slučitelné se zacházením jako v tržním hospodářství. Nebyly poskytnuty žádné nové důkazy, které by mohly změnit předběžné závěry, jež se odrážejí v posouzení zacházení jako v tržním hospodářství v 50. a 51. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(30)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují předběžná zjištění uvedená ve 46. až 52. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.2 Individuální zjišťování
(31)
Jak je uvedeno v 28. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, dva vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, požádali o stanovení individuálního dumpingového rozpětí v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Žádosti o individuální zjišťování však mohly být posouzeny teprve po uložení prozatímních opatření.
(32)
Tyto společnosti odpověděly na formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovených lhůtách. Po uložení prozatímních opatření Komise vyhledala a ověřila informace uvedené ve formulářích žádostí a všechny další informace, které byly považovány za nezbytné, v prostorách dotčených společností:
-
Oriental Industries Co., Ltd.,
-
Hangzhou Huachun Chemical Fibers Co., Ltd.
(33)
Kritéria pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě;
2)
společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používané ve všech oblastech;
3)
nedochází k podstatnému zkreslení způsobenému bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví;
5)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů.
(34)
Obě společnosti mají v podkladech k zápisu do obchodního rejstříku omezující klauzuli týkající se rozdělení objemu prodeje mezi vývoz a domácí trh. U jednoho vývozce byla zjištěna řada nesrovnalostí a nedostatků v systému účetnictví žadatele, což vedlo k závěru, že účetnictví není průkazné a není vedeno a auditory prověřováno v souladu s mezinárodními účetními standardy. A konečně, byla odhalena určitá zkreslení způsobená systémem netržního hospodářství, a to zejména co se týče zakoupení práv k užívání pozemků danou společností.
(35)
Na tomto základě bylo konstatováno, že ani jedna z těchto dvou společností neprokázala, že splňuje všechna kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a tudíž jí nemůže být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.
3.2.3 Individuální zacházení
(36)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se případné celostátní clo stanoví pro země spadající pod tento článek, s výjimkou případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení pro přiznání individuálního zacházení.
(37)
Dva vyvážející výrobci, kteří požádali o individuální zjišťování, nesplnili kritéria pro zacházení jako v tržním hospodářství, avšak požádali o individuální zacházení pro případ, že jim zacházení jako v tržním hospodářství nebude přiznáno.
(38)
Kritéria individuálního zacházení jsou uvedena níže ve stručné podobě a pouze pro orientaci:
1)
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;
2)
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky jsou svobodně určeny;
3)
většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby. Státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo musí být prokázáno, že společnost je přesto dostatečně nezávislá na státních zásazích;
4)
měnové přepočty jsou prováděny podle tržních směnných kursů a
5)
státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.
(39)
Na základě dostupných informací bylo stanoveno, že tito dva vyvážející výrobci v ČLR nezařazení do vzorku, kteří požádali o individuální zjišťování, splňují všechny výše uvedené podmínky pro přiznání individuálního zacházení stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
3.2.4 Srovnatelná země
(40)
Jak je uvedeno v 57. až 62. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, bylo konstatováno, že USA nejsou vhodnou srovnatelnou zemí za účelem stanovení běžné hodnoty pro ČLR. Jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byl namísto USA vybrán Tchaj-wan.
(41)
Po uložení prozatímních opatření některé strany navrhly, aby namísto Tchaj-wanu byla jako srovnatelná země použita Korea. Tvrdily, že Korea je vhodnější než Tchaj-wan, protože korejští vyvážející výrobci rovněž používají moderní jednostupňovou výrobní technologii, jejich konečné výrobky jsou ve značné míře srovnatelné s výrobky z ČLR, korejský domácí trh je velký a srovnatelný s trhem ČLR a u žádné společnosti v Koreji nebylo zjištěno, že by prováděla dumpingový vývoz.
(42)
Pokud jde o výběr srovnatelné země, byla zkoumána tato kritéria: srovnatelnost objemu výroby konečných výrobků v zemi s netržním hospodářstvím a v potenciální srovnatelné zemi, reprezentativnost domácích prodejů odběratelům, kteří nejsou ve spojení, ve srovnání s vývozem dotčeného výrobku pocházejícího z třetí země s netržním hospodářstvím, úroveň hospodářské soutěže na domácím trhu srovnatelné země, srovnatelnost přístupu k surovině a energii, připravenost vývozců v potenciální srovnatelné zemi spolupracovat při šetření.
(43)
Další analýza provedená po uložení prozatímních opatření byla provedena na základě všech informací, které byly k dispozici za účelem posouzení příslušných kritérií. Tato analýza ukázala, že skutečně existují podobnosti mezi Koreou a Tchaj-wanem, pokud jde o některá kritéria. Ukázalo se však, že po celkovém zvážení je nejvhodnější srovnatelnou zemí Tchaj-wan.
(44)
Z analýzy vyplynulo, že Korea a Tchaj-wan mají vysokou úroveň srovnatelnosti objemu vyrobených konečných výrobků s výrobci v ČLR a že velké množství výrobků prodávaných na domácím trhu v obou zemích lze srovnat s vývozy z ČLR. Toto kritérium ukázalo mírně vyšší úroveň srovnatelnosti u Koreje, jelikož její objem výroby je větší než v případě Tchaj-wanu.
(45)
Význam tohoto kritéria však nelze nadřazovat dalším kritériím, jako je například reprezentativnost domácích prodejních transakcí v porovnání s vývozem, přístup k surovině a úroveň hospodářské soutěže ve srovnatelné zemi.
(46)
Bylo zjištěno, že ve srovnání s vývozy z ČLR mají Korea i Tchaj-wan vysoký počet reprezentativních domácích prodejů, u kterých se běžná hodnota nebude stanovovat. Bylo však zjištěno, že transakce provedené tchajwanskými vývozci jsou celkově reprezentativnější než trensakce korejských vývozců. Pokud by bývala Korea vybrána jako srovnatelná země, musela by se stanovit běžná hodnota pro větší objem a pro více druhů dotčeného výrobku.
(47)
Pokud jde o úroveň hospodářské soutěže, jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že jeden tchajwanský vyvážející výrobce má na domácím trhu dominantní postavení a že by to rovněž mělo bránit použití Tchaj-wanu jako srovnatelné země.
(48)
Ukazatelem hospodářské soutěže v zemi může být vysoký počet výrobců. Je však zároveň nutno přezkoumat, zda výrobci ve srovnatelné zemi jsou, nebo nejsou vystaveni konkurenci, která umožňuje dostatečný, ale nikoli nadměrný zisk.
(49)
Bylo zjištěno, že v Koreji jsou čtyři domácí výrobci a že dovoz vysokopevnostních nití doplňuje domácí trh. Na Tchaj-wanu jsou dva výrobci a na domácím trhu se uplatňují výrobky i z vnějších zdrojů. Šetření nicméně ukázalo, že i přes nižší náklady v Koreji není úroveň domácích cen nižší než na Tchaj-wanu. U korejských výrobců vysokopevnostních nití, kteří dosahují zisku přesahujícího 20 % obratu daného výrobku, činil zisk dosahovaný na korejském trhu průměrně 18 %. To je mnohem více než na Tchaj-wanu, kde se zisk pohyboval od 5 % do 9 %.
(50)
Proto se má za to, že na Tchaj-wanu existuje vysoká úroveň hospodářské soutěže a že zisk není nadměrný.
(51)
Pokud jde o přístup k surovinám, je Korea po Thajsku jedním ze zdaleka největších výrobců a vývozců PTA na celém světě. Tato konkurenční výhoda korejských výrobců může do jisté míry vysvětlovat, proč byla cena suroviny v Koreji v průměru nižší než na Tchaj-wanu a v ČLR. Šetření ukázalo, že většina z prověřených korejských společností získává svou surovinu od společností ve spojení nebo si ji vyrábí sama. Naopak na Tchaj-wanu si žádná ze společností, na něž se šetření vztahovalo, nevyráběla svou surovinu sama a převážně si ji opatřovaly od dodavatelů ve spojení nebo od nezávislých dodavatelů, stejně jako je tomu v případě ČLR.
(52)
Dostupné informace a skutečnost, že tchajwanští vyvážející výrobci mají v ČLR výrobce vysokopevnostních nití, kteří jsou s nimi ve spojení, naznačují, že se v rámci obou těchto skupin využívají stejné zdroje dodávek suroviny za účelem dosažení úspor z rozsahu a získání lepších cen. Proto bylo konstatováno, že podmínky přístupu k surovině v ČLR jsou velmi podobné podmínkám na Tchaj-wanu.
(53)
Na tomto základě se má za to, že výběr Tchaj-wanu nebyl nerozumný a byl v tomto případě vhodnější. Tchaj-wan je proto potvrzen jako srovnatelná země.
3.2.5 Běžná hodnota
3.2.5.1 Vyvážející výrobce zařazený do vzorku, kterému bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(54)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně běžných hodnot určených pro společnost, jíž bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzuje se 64. a 65. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.5.2 Vyvážející výrobci, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství
(55)
Jak je uvedeno v 15. bodu odůvodnění, jeden vývozce z Tchaj-wanu prokázal, že jeho nákupní cena hlavní suroviny používané k výrobě vysokopevnostních nití se během období šetření měnila, a požadoval, aby byla tato skutečnost zohledněna při stanovení běžné hodnoty. Tento požadavek byl považován za opodstatněný a běžné hodnoty stanovené pro Tchaj-wan jako srovnatelnou zemi v tomto případě byly odpovídajícím způsobem přezkoumány.
3.2.6 Vývozní cena
(56)
Jak je vysvětleno v 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, veškerý prodej dotčeného výrobku vyvážejícími výrobci, kteří byli zařazeni do vzorku, na trh Unie byl uskutečněn přímo nezávislým odběratelům v Unii. V důsledku toho byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě ceny skutečně zaplacené nebo splatné. U společností, jež byly předmětem individuálního zjišťování, se vývozní prodej uskutečnil také přímo nezávislým odběratelům, a ke stanovení jejich vývozní ceny byla proto u těchto společností rovněž použita metoda popsaná v 68. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(57)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 68. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.7 Srovnání
(58)
Přezkoumané běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi byly porovnány s vývozní cenou spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR. Jak je uvedeno v 63. bodu odůvodnění níže, toto vedlo ke snížení konečných dumpingových rozpětí u tří vyvážejících výrobců v ČLR.
(59)
Je třeba poznamenat, že úpravy týkající se nepřímých daní uvedené v 69. bodu odůvodnění prozatímního nařízení představují rozdíl mezi DPH, která se má zaplatit z domácího prodeje, a DPH, která se má zaplatit z vývozních prodejních transakcí s náležitým ohledem na míru vratky DPH z vývozního prodeje. Spolupracující vyvážející výrobci zpochybnili způsob, jakým byla úprava vypočtena, a tvrdili, že při posuzování výše DPH, která nebyla vrácena, je nutno vzít v úvahu režim DPH, který se vztahuje na konkrétní operace zpracování a prodeje.
(60)
Co se týče tohoto tvrzení, je třeba poznamenat, že úprava byla založena na ustanovení čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, které stanoví úpravu na běžnou hodnotu o dovozní poplatky a nepřímé daně, což je kategorie, do které spadá DPH. Z těchto důvodů bylo toto tvrzení zamítnuto.
(61)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2.8 Dumpingová rozpětí
(62)
Přezkoumané průměrné běžné hodnoty stanovené pro Tchaj-wan jakožto srovnatelnou zemi a porovnání s vývozní cenou čínských vyvážejících výrobců vedly ke snížení konečných dumpingových rozpětí.
(63)
Tato konečná dumpingová rozpětí u čínských vyvážejících výrobců jsou:
-
5,1 % u společnosti Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.,
-
0 % u společnosti Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.,
-
5,5 % u společnosti Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.,
-
5,3 % u spolupracujících společností nezařazených do vzorku.
(64)
U společností, které požádaly o individuální zjišťování, jsou konečná dumpingová rozpětí následující:
-
9,8 % u společnosti Oriental Industries (Suzhou) Ltd.,
-
0 % u společnosti Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
3.3 Korejská republika
3.3.1 Běžná hodnota
(65)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně běžné hodnoty, která je vysvětlena v 75. a 76. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, příslušná zjištění se tímto potvrzují.
3.3.2 Vývozní cena
(66)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se tímto 77. a 78. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3.3 Srovnání
(67)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, které by změnily prozatímní zjištění, potvrzuje se tímto 79. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.3.4 Dumpingová rozpětí
(68)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dumpingových rozpětí, které by změnily prozatímní zjištění týkající se Koreje, potvrzuje se tímto 82. až 85. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. ÚJMA
4.1 Výroba v Unii
(69)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby v Unii, potvrzuje se tímto 94. až 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Vymezení výrobního odvětví Unie
(70)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vymezení výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 97. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Spotřeba v Unii
(71)
Je nutno připomenout, že spotřeba v Unii byla stanovena na základě údajů o celkovém dovozu získaných z Eurostatu a celkového prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně odhadu prodeje výrobců, kteří se nevyjádřili, založeného na údajích uvedených v podnětu.
Tabulka 1
Spotřeba unie
2005
2006
2007
2008
OŠ
Tuny
221 277
233 969
265 826
241 258
205 912
Index 2005 = 100
100
106
120
109
93
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(72)
Celkově spotřeba v Unii v posuzovaném období klesla o 7 %. Vzrostla o 20 % mezi rokem 2005 a 2007, načež klesla o 27 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Snížení spotřeby v roce 2008 a v období šetření bylo způsobeno nižší poptávkou, zejména v druhé polovině roku 2008 v důsledku hospodářské krize.
(73)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně spotřeby v Unii, potvrzuje se tímto 98. až 100. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4 Dovoz do Evropské unie z ČLR, Korejské republiky a Tchaj-wanu
4.4.1 Souhrnné posouzení vlivů dovozu
(74)
Je třeba připomenout, že dovozy z Koreje a Tchaj-wanu nebyly posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR, protože v průběhu období šetření korejské ani tchajwanské dovozy neprobíhaly za dumpingové ceny, jak je uvedeno ve 102. a 103. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(75)
Je třeba poznamenat, že za účelem posouzení, zda by měly být dovozy z dotčených zemí posuzovány souhrnně v rámci současného šetření, byl dovoz z každé země jednotlivě přezkoumán s ohledem na podmínky stanovené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Jelikož bylo rozpětí dumpingu v souvislosti s dovozy z Koreje a Tchaj-wanu pod minimální úrovní, bylo konstatováno, že dovozy z Koreje a Tchaj-wanu by neměly být posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR. V návaznosti na toto konstatování byly tyto dovozy analyzovány odděleně ve 147. až 152. bodu odůvodnění prozatímního nařízení v souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení.
4.4.2 Dumpingový dovoz z ČLR
(76)
Je třeba připomenout, že u jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR bylo předběžně shledáno, že prodej jeho výrobků na trhu Unie nepředstavuje dumping. Tento vývoz by proto měl být vyloučen z analýzy vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie. V návaznosti na individuální zjišťování provedená po uložení prozatímních opatření bylo shledáno, že vývoz dalšího vyvážejícího výrobce v ČLR nepředstavuje dumping, jak je uvedeno v 64. bodu odůvodnění. Proto byl tento vývoz vyloučen z analýzy vývoje dumpingového dovozu z ČLR na trhu Unie a dopadu na výrobní odvětví Unie. Údaje o dumpingovém dovozu z ČLR byly tudíž přezkoumány.
Tabulka 2
Dumpingový dovoz z ČLR
2005
2006
2007
2008
OŠ
Dovoz (v tunách)
4 350
11 926
31 223
39 072
38 404
Index
100
274
718
898
883
Podíl na trhu
2,4 %
5,6 %
11,9 %
16,3 %
18,8 %
Průměrná cena (EUR/t)
2 783
1 705
1 524
1 574
1 532
Index
100
61
55
57
55
Zdroj: Eurostat, údaje v podnětu a odpovědi na dotazník.
(77)
Po přezkoumání údajů o dumpingovém dovozu z ČLR bylo shledáno, že jeho objem během posuzovaného období dramaticky vzrostl více než osmkrát, zatímco průměrné dovozní ceny v tomtéž období prudce klesly o 45 %.
4.4.3 Cenové podbízení
(78)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně cenového podbízení, potvrzuje se tímto metodika stanovení cenového podbízení popsaná ve 110. a 111. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. V návaznosti na individuální šetření přiznaná po uložení prozatímních opatření, jak je uvedeno v 31. bodu odůvodnění, bylo přehodnoceno srovnání cen podobných druhů výrobků. Toto přehodnocení potvrdilo, že cenové podbízení dumpingového dovozu z ČLR během období šetření činilo 24,1 % oproti cenám výrobního odvětví Unie.
4.5 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(79)
Je třeba připomenout, že jelikož bylo shledáno, že dovoz z Koreje, Tchaj-wanu a od dvou čínských společností nepředstavují dumping, neměly by být posuzovány společně s dumpingovým dovozem z ČLR. Byly proto vyloučeny z analýzy dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie a posouzeny odděleně.
(80)
Jak je uvedeno ve 113. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, zahrnoval přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů s významem pro posouzení stavu výrobního odvětví Unie od roku 2005 do konce období šetření.
(81)
Je třeba připomenout, že stav újmy byl v prozatímní fázi jednoznačný, přičemž většina ukazatelů újmy vykazovala v průběhu posuzovaného období klesající trend: objem výroby (- 36 %), objem prodeje (- 29 %), prodejní cena (- 9 %) a podíl na trhu (- 23 %). Kromě toho se dramaticky zhoršily ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobního odvětví Unie, jako je ziskovost (- 16,3 procentního bodu) a peněžní tok (- 141 %), a zároveň významně klesly investice (- 89 %).
(82)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby, výrobní kapacity a využití kapacity, objemu prodeje a podílu na trhu, cen, zásob, zaměstnanosti, mezd a produktivity a ukazatelů finančních výsledků výrobního odvětví Unie, potvrzují se tímto prozatímní závěry uvedené ve 114. až 126. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(83)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně hospodářské situace výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto závěr uvedený ve 127. až 130. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1 Předběžná poznámka
(84)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu v míře, kterou lze považovat za podstatnou. Byly posuzovány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Unie, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
5.2 Účinek dumpingového dovozu
(85)
Objem dumpingového dovozu z ČLR během posuzovaného období dramaticky vzrostl. Po přezkoumání údajů o dumpingovém dovozu z ČLR, jak je popsáno v 76. bodu odůvodnění, se ukázalo, že objem dumpingového dovozu z ČLR se mezi rokem 2005 a obdobím šetření zvýšil více než osmkrát, čímž vzrostl jeho podíl na trhu přibližně o 16 procentních bodů. Během téhož období spotřeba v Unii klesla o 7 %.
(86)
Výrobní odvětví Unie v období šetření čelilo značnému poklesu objemu prodeje o 29 % a jeho podíl na trhu se tudíž snížil z 51,1 % na 39,2 %, tedy téměř o 12 procentních bodů. V období mezi rokem 2008 a obdobím šetření podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl o dva procentní body, zatímco podíl dumpingového dovozu ve stejném období navzdory klesající poptávce na trhu Unie vzrostl.
(87)
Po přezkoumání údajů popsaném v 76. bodu odůvodnění se ukázalo, že ceny dumpingového dovozu v posuzovaném období klesly o 45 % a byly výrazně nižší než ceny, které účtovalo výrobní odvětví Unie na trhu Unie. Následkem toho bylo výrobnímu odvětví Unie znemožněno provést zvýšení cen, které by pokrylo zdražení surovin. V důsledku toho se ziskovost prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snížila, jak je vysvětleno v 81. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, z 3 % zisku v roce 2005 na ztrátu ve výši 13,3 % v období šetření.
(88)
Šetřením bylo rovněž prokázáno, že rostoucí objem levného dumpingového dovozu z ČLR měl celkově nepříznivý dopad na trh kvůli tlaku na snižování cen. Pokračující tlak vyvíjený na trhu Unie neumožnil výrobnímu odvětví Unie přizpůsobit prodejní ceny zvýšeným nákladům na surovinu, zvláště v roce 2008, kdy ceny suroviny dosáhly nejvyšších hodnot. Tím se vysvětluje ztráta podílu na trhu i snížení ziskovosti dosahované výrobním odvětvím Unie.
(89)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dopadu dumpingového dovozu, lze potvrdit, že výrazný nárůst levného dumpingového dovozu z ČLR měl značně nepříznivý vliv na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.
5.3 Vliv dalších činitelů
5.3.1 Nedumpingový dovoz
(90)
Pokud jde o dopad nedumpingového dovozu z ČLR, je třeba připomenout, že v případě dvou čínských vyvážejících výrobců bylo zjištěno, že jejich prodej vysokopevnostních nití na trhu Unie nepředstavuje dumping. I když nelze vyloučit, že tento dovoz mohl do určité míry přispět k újmě výrobního odvětví Unie, má se za to, že vzhledem k objemu a zejména cenám, které byly v průměru vyšší než ceny dumpingového dovozu, není dopad tohoto nedumpingového dovozu takový, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.
5.3.2 Jiné činitele
(91)
Je třeba připomenout, že v rámci analýzy příčinných souvislostí byly zkoumány i další činitele, konkrétně vývoj poptávky na trhu Unie, vývoj cen surovin, výroba výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie, dovoz z jiných zemí včetně dovozu z Koreje a Tchaj-wanu a výkonnost jiných výrobců v Unii.
(92)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že analýza příčinných souvislostí neprokázala, že újma způsobená jinými činiteli než dumpingovými dovozy není přičítána dovozu z Číny. Zejména tvrdila, že k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, přispěly takové činitele, jako je vývoj poptávky a zvýšení cen suroviny, a přitom nebyly při analýze příčinných souvislostí vzaty v úvahu.
(93)
Pokud jde o vývoj poptávky, je třeba připomenout, že v situaci, kdy spotřeba klesala, se dovozu z ČLR přesto podařilo zvýšit svůj podíl na trhu. Pokud jde o zvýšení cen surovin, uznává se, že ceny surovin v první polovině období šetření vzrostly, jak je uvedeno ve 139. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Ve druhé polovině období šetření však ceny klesly. Tyto výkyvy cen surovin měly vliv na všechny hospodářské subjekty. Kromě toho při neexistenci cenového tlaku vyvíjeného levným dumpingovým dovozem z ČLR se dalo očekávat, že výrobní odvětví Unie bude schopno upravit své prodejní ceny v souladu s vývojem cen surovin. Proto se potvrzuje 138. až 140. bod odůvodnění prozatímního nařízení a toto tvrzení se zamítá.
(94)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně výroby výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu a jeho vývozní výkonnosti, potvrzuje se tímto 141. až 143. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(95)
Některé zúčastněné strany rovněž tvrdily, že výrobci v Unii by bývali nebyli schopni zvýšit své ceny tak, aby odrážely změny v nákladech na suroviny s ohledem na levné dovozy z Koreje a Tchaj-wanu.
(96)
V této souvislosti je především třeba poznamenat, že ceny dovozu z Koreje a Tchaj-wanu zůstaly během celého posuzovaného období vyšší než průměrné dovozní ceny z ČLR. Za druhé, objem dovozu se mezi rokem 2007 a koncem období šetření významně snížil. Proto se má za to, že objem a ceny tohoto dovozu nemohly být hlavní příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie, a tudíž nemohou narušit příčinnou souvislost mezi újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, a dumpingovým dovozem z ČLR. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(97)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dovozu ze třetích zemí včetně Koreje a Tchaj-wanu, potvrzuje se tímto 144. až 152. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(98)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně jiných výrobců v Unii, potvrzuje se tímto 153. až 154. bod odůvodnění prozatímního nařízení
(99)
Po zveřejnění předběžných zjištění jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že nižší ziskovost výrobního odvětví Unie je nutno přičíst vysokému podílu zastoupení tzv. dvoustupňového výrobního postupu ve výrobní kapacitě výrobního odvětví Unie a údajným zpožděním výrobního odvětví Unie při zavádění moderního, tzv. jednostupňového výrobního postupu.
(100)
Je třeba poznamenat, že škály druhů výrobků vyráběných a prodávaných vyvážejícími výrobci z ČLR a výrobním odvětvím Unie se do značné míry překrývají. Výrobní odvětví Unie využívá tzv. dvoustupňový výrobní postup, jelikož umožňuje vyrábět zvláštní druhy výrobků, které se na trhu obvykle prodávají za vyšší cenu. Jak je vysvětleno v 85. až 89. bodu odůvodnění, přítomnost levného dumpingového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR nepříznivě ovlivnila celkový trh EU značným tlakem na snižování cen.
(101)
Proto se má za to, že existence dvou různých výrobních postupů nemohla mít sama o sobě podstatný dopad na zisková rozpětí, a to zejména s ohledem na cenový tlak ze strany dumpingového dovozu z ČLR. Kromě toho nebyly předloženy žádné podložené důkazy na podporu tvrzení, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu proto, že nepoužívalo novější technologii. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(102)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky, se konstatuje, že dumpingový dovoz z ČLR způsobil podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení, a 155. až 158. bod odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
6. ZÁJEM UNIE
6.1 Předběžná poznámka
(103)
Analýza zájmu Unie byla upravena tak, aby zohlednila přezkoumání dumpingových rozpětí v návaznosti na vznesené připomínky ke zveřejnění prozatímních zjištění a individuální zjišťování provedená po uložení prozatímních opatření. Proto by s ohledem na vysokou úroveň spolupráce většina dovozů z ČLR podléhala clu na úrovni kolem 5 %, jak je uvedeno v 63. bodu odůvodnění.
6.2 Výrobní odvětví Unie
(104)
Je nutno připomenout, že výrobní odvětví Unie je tvořeno čtyřmi výrobci působícími v různých členských státech, kteří v souvislosti s výrobou vysokopevnostních nití přímo zaměstnávají více než 1 300 lidí. Všechny ukazatele újmy, zejména pak ty, které se týkají finanční výkonnosti výrobního odvětví Unie, vykazovaly během posuzovaného období záporný trend. Zaměstnanost se také významně snížila, a to o 23 %, což odpovídá poklesu o přibližně 400 ekvivalentů plného pracovního úvazku během posuzovaného období.
(105)
Po uložení prozatímních opatření výrobní odvětví Unie uvedlo, že továrny, které byly v důsledku dumpingových dovozů nečinné, byly nedávno znovu otevřeny. To ukazuje, že již prozatímní opatření měla kladný dopad na výrobní odvětví Unie.
(106)
Předpokládá se, že uložení konečného antidumpingového cla na dovoz z ČLR by mělo další kladný dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie a umožnilo by mu získat zpět přinejmenším část ztraceného podílu na trhu.
(107)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně zájmu výrobního odvětví Unie, potvrzuje se tímto 160. až 163. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3 Dovozci
(108)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že se analýza dopadu opatření na dovozce nezabývala obtížemi, které s sebou přináší rychlé střídání různých dodavatelů vysokopevnostních nití. V tomto ohledu je třeba uznat, že přechod z jednoho zdroje dodávek na jiný může v závislosti na konečném užití nějakou dobu trvat. Budou však k dispozici další zdroje včetně dovozu z Koreje a Tchaj-wanu a dovozu od dvou čínských vyvážejících výrobců uvedených v 63. a 64. bodu odůvodnění, na něž se nebudou antidumpingová cla vztahovat. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto a potvrzuje se předběžný závěr, že opatření nebudou mít významný nepříznivý dopad na dovozce.
(109)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzuje se tímto 164. a 165. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
6.4 Uživatelé
(110)
Uživatelé vysokopevnostních nití projevili velký zájem o tento případ. Z 68 oslovených uživatelů jich 33 při šetření spolupracovalo. Šetření ukázalo, že 24 z 33 spolupracujících uživatelů nakupuje vysokopevnostní nitě v ČLR. Bylo zjištěno, že 12 % z tohoto dovozu pochází od společností, které dumping neprovádějí.
(111)
V prozatímní fázi byla analýza dopadu opatření na uživatele provedena sloučením uživatelů do čtyř různých průmyslových odvětví (výroba pneumatik, automobilový průmysl, výroba lan a průmyslové aplikace). Před uložením prozatímních opatření byli prověřeni čtyři uživatelé (dva v odvětví výroby pneumatik, jeden v automobilovém průmyslu a jeden v odvětví průmyslových aplikací). Po uložení prozatímních opatření bylo dále zkoumáno, do jaké míry bude každý sektor těmito opatřeními postižen. Za tímto účelem byly provedeny dodatečné inspekce na místě v prostorách sedmi uživatelů uvedených v 5. bodu odůvodnění. Z celkem 11 prověřených uživatelů bylo pět malých a středních podniků (MSP). Na základě ověřených údajů byl přezkoumán odhadovaný dopad opatření na zisková rozpětí uživatelů, rovněž s přihlédnutím k opravené úrovni cla a ke skutečnosti, že ještě u jednoho dalšího čínského vyvážejícího výrobce bylo zjištěno, že dumping neprovádí.
(112)
Pokud se jedná o uživatele v odvětví výroby pneumatik, byly od výrobců pneumatik obdrženy celkem čtyři odpovědi na dotazník. Z nich byly dvě ověřeny před uložením prozatímních opatření a jedna po uložení prozatímních opatření. Podle dostupných údajů za toto odvětví je podíl vysokopevnostních nití ve vztahu k jejich výrobním nákladům poměrně omezený, v průměru pod 1 %. Pouze u jediného spolupracujícího uživatele bylo zjištěno, že dotčený výrobek dováží z ČLR. Veškerý tento dovoz však pocházel od společnosti v ČLR, u které bylo zjištěno, že dumping neprovádí. Proto se konstatuje, že na základě dostupných údajů nebudou mít navrhovaná opatření na odvětví výroby pneumatik nepříznivý vliv.
(113)
Pokud jde o uživatele v automobilovém odvětví (vyrábějící hlavně bezpečnostní pásy a airbagy), kteří představovali 5 % celkového dovozu vysokopevnostních nití z ČLR během období šetření, bylo obdrženo celkem šest odpovědí na dotazník. Prověřeny byly dvě společnosti, jedna před a jedna po uložení prozatímních opatření. Podíl čínských vysokopevnostních nití používaných v automobilovém průmyslu byl po inspekcích na místě opraven na 15 %. Z inspekcí na místě rovněž vyplynulo, že podniky využívající vysokopevnostní nitě celkově představují více než 30 % celkového obratu spolupracujících společností namísto 4 %, jak bylo stanoveno v prozatímní fázi. Potvrzuje se, že průměrný zisk dosahovaný v tomto odvětví z výrobků využívajících vysokopevnostní nitě činí přibližně 3 %. Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že pokud by byla uložena opatření, není pravděpodobné, že by to mělo celkově vážný dopad na automobilový průmysl, jelikož ten by byl i nadále ziskový a ČLR navíc není hlavním zdrojem dodávek.
(114)
Pokud jde o uživatele v odvětví výroby lan, byly obdrženy celkem tři odpovědi na dotazník a po uložení prozatímních opatření byla ověřena jedna společnost. Všechny spolupracující společnosti v tomto odvětví jsou malé a střední podniky a představovaly méně než 1 % celkového dovozu z ČLR během období šetření. Potvrzuje se, že podíl podnikání souvisejícího s vysokopevnostními nitěmi představuje asi 18 % jejich celkového podnikání. Průměrné ziskové rozpětí dosažené v odvětví využívajícím vysokopevnostní nitě bylo předběžně stanoveno zhruba na 8 %. Avšak po inspekci na místě a následné opravě údajů poskytnutých v odpovědích na dotazník bylo ziskové rozpětí dosažené v tomto odvětví opraveno na - 0,4 %. Šetření ukázalo, že většina dovozu (71 %) pocházela v období šetření z ČLR, zatímco 22 % pocházelo z Koreje. S ohledem na opravenou úroveň cla by však dopad na společnosti v tomto odvětví, pokud i nadále budou nakupovat vysokopevnostní nitě z ČLR, měl být omezený. Mimoto existuje řada alternativních zdrojů dodávek.
(115)
A konečně, pokud jde o uživatele v odvětví průmyslových aplikací, bylo obdrženo celkem 20 odpovědí na dotazníky od uživatelů představujících 21 % celkového dovozu z ČLR. Pět společností bylo prověřeno, jedna před uložením prozatímních opatření a čtyři po uložení prozatímních opatření. Na základě údajů dostupných pro toto odvětví po inspekcích na místě byl podíl podnikání souvisejícího s vysokopevnostními nitěmi opraven na 54 % z celkového podnikání. Šetření ukázalo, že tito uživatelé nakupovali vysokopevnostní nitě hlavně z ČLR (42 %) a z Koreje (24 %), zatímco 29 % pocházelo od dodavatelů v Unii a ve třetích zemích. Údaje shromážděné během inspekcí na místě, které se konaly po uložení prozatímních opatření, vedou k úpravě průměrného ziskového rozpětí dosaženého v tomto odvětví, které je stanoveno na 17 %. Ze shromážděných údajů však vyplývá, že průměrné ziskové rozpětí zjištěné pro celé odvětví není reprezentativní pro situaci malých a středních podniků, které měly v období šetření v průměru záporné ziskové rozpětí ve výši - 1,9 %. V nejhorším případě, tzn. pokud by tyto malé a střední podniky nakupovaly od čínských vyvážejících výrobců, kteří podléhají opatřením, a nezměnily by své zdroje dodávek, jejich ziskovost by při uložení konečných opatření klesla z - 1,9 % na - 3,3 %. To by bylo způsobeno skutečností, že nakupují vysokopevnostní nitě z ČLR ve větším podílu v porovnání s velkými společnostmi, které by zůstaly vysoce ziskové. Předpokládá se však, že tyto malé a střední podniky by mohly přesunout alespoň část svých nákupů k dodavatelům, na něž se opatření nevztahují.
(116)
Někteří uživatelé namítali, že v předběžné analýze zájmu Unie byl podceněn nepříznivý vliv antidumpingových opatření na jejich ziskovost. Tvrdili také, že by stěží přenesli zvýšení nákladů na své zákazníky a zpochybnili možnost najít alternativní zdroje dodávek. Některé zúčastněné strany rovněž zpochybnily schopnost výrobců v Unii dodávat požadované výrobky. A konečně, byly vzneseny také připomínky ohledně nepříznivého dopadu opatření na navazující odvětví a v konečném důsledku na zaměstnanost v Unii.
(117)
Pokud jde o tvrzení ohledně ziskovosti, analýza na základě údajů přezkoumaných v návaznosti na inspekce na místě po uložení prozatímních opatření skutečně ukázala, že část odvětví výroby lan a průmyslových aplikací by byla opatřeními nepříznivě ovlivněna, pokud by tito uživatelé, kteří nakupují od čínských vyvážejících výrobců, na něž se opatření vztahují, tak činili i nadále a nezměnili své zdroje dodávek. Tento dopad však bude pravděpodobně omezený s ohledem na sníženou úroveň cla a existenci alternativních zdrojů dodávek.
(118)
Pokud jde o tvrzení, že by uživatelé nemohli přenést zvýšení nákladů na své zákazníky, šetření prokázalo, že v některých odvětvích může být skutečně obtížné zvýšit ceny. Je však nutno připomenout, že s ohledem na vysokou úroveň spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců by většina dovozů z ČLR podléhala clu na úrovni kolem 5 %, jak je uvedeno ve 103. bodu odůvodnění. Proto se předpokládá, že uživatelé by mohli přenést alespoň část zvýšení nákladů na své zákazníky, a v každém případě, a to i bez zvýšení cen, se odhaduje, že dopad na jejich ziskovost je dosti omezený.
(119)
Pokud jde o tvrzení, že výrobní odvětví Unie by nebylo v případě zavedení antidumpingových opatření schopno dodávat požadované výrobky, šetření prokázalo, že u dřívějších dodávek určitým uživatelům ze strany výrobců Unie občas docházelo k určitým nesrovnalostem. Šetření však neprokázalo, že by k těmto nedostatkům docházelo průběžně. Pokud jde o udávané potíže se změnou zdroje dodávek, inspekce na místě opravdu ukázaly, že než lze začít využívat při výrobě ve velkém měřítku nové vysokopevnostní nitě, měly by projít řadou zkoušek zaměřených na ověření jednak slučitelnosti nové suroviny s výrobním zařízením a jednak požadovaných úrovní jakosti výrobků. Trvání postupu testování se liší podle použití konečného výrobku. Proto se uznává, že pro některé uživatele by změna dodavatele mohla představovat zdlouhavý a nákladný proces, i když v různé míře, která závisí na vyráběných produktech. Inspekce na místě však ukázaly, že některé společnosti se snažily uplatňovat strategii rozšiřování škály svých dodavatelů, aby nespoléhaly výhradně na jeden zdroj.
(120)
Některé zúčastněné strany rovněž upozornily na situaci malých a středních podniků, přičemž tvrdily, že malé a střední podniky mají potíže při získávání svých surovin, protože nedosáhnou na minimální objednací množství požadovaná výrobci. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že obtíže ohledně minimálního objednacího množství se zdají být běžným jevem v podnikání bez ohledu na to, zda jsou opatření uložena, nebo nikoli. Proto se má za to, že uložení cla by samo o sobě nemělo vliv na již zavedené obchodní vztahy mezi hospodářskými subjekty. Proto nebyla tato tvrzení považována za opodstatněná.
(121)
A konečně, některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie nebude představovat spolehlivý zdroj z důvodu neúplného sortimentu jeho výrobků, nižší kvality a vyšší ceny výrobků. V této souvislosti je třeba poznamenat, že i kdyby výrobci v Unii nebyli schopni dodávat celou škálu požadovaných výrobků, existují alternativní zdroje dodávek, které by měly umožnit sortiment výrobků doplnit. Kromě toho by poměrně nízká úroveň cla neměla bránit uživatelům doplnit svůj sortiment výrobků rovněž tím, že budou i nadále využívat dovoz z ČLR. Nedávné znovuotevření továren zmíněné výše by navíc mělo přispět k řešení tohoto problému, jelikož by umožnilo vyčlenit větší kapacitu pro výrobu širšího sortimentu výrobků. Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.
(122)
Pokud jde o tvrzení ohledně účinku opatření na navazující odvětví a v konečném důsledku na zaměstnanost v Unii, má se za to, že vzhledem k výše uvedeným skutečnostem by měl být tento dopad zanedbatelný.
6.5 Závěr týkající se zájmu Unie
(123)
Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení konečného antidumpingového cla na dovoz vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(124)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné opodstatněné připomínky, které by změnily závěr ohledně úrovně pro odstranění újmy, potvrzuje se tímto 179. až 183. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Konečná opatření
(125)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se má za to, že by měla být v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení uložena konečná antidumpingová opatření ohledně dovozu vysokopevnostních nití pocházejících z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V souladu s tímto pravidlem by měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(126)
Vzhledem k tomu, že dumpingová rozpětí zjištěná u dovozu z Koreje a Tchaj-wanu byla pod minimální úrovní, není třeba na dovoz pocházející z Koreje a Tchaj-wanu uložit žádné konečné antidumpingové clo.
(127)
Navrhované sazby antidumpingového cla jsou následující:
Společnost
Rozpětí pro odstranění újmy
Dumpingové rozpětí
Antidumpingové clo
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
57,1 %
5,1 %
5,1 %
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
Nepoužije se
0
0 %
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
57,6 %
5,5 %
5,5 %
Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku
57,3 %
5,3 %
5,3 %
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
Nepoužije se
0
0 %
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
53,2 %
9,8 %
9,8 %
Všechny ostatní společnosti v ČLR
57,6 %
9,8 %
9,8 %
(128)
Individuální sazby antidumpingového cla, stanovené pro jednotlivé společnosti a uvedené v tomto nařízení, byly stanoveny na základě zjištění současného šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti.“
(129)
S veškerými žádostmi o použití této antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobních či prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(130)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Připomínky stran byly patřičně zváženy, a kde to bylo na místě, byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
(131)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro případné nové vývozce i spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení, mělo by být stanoveno, že vážené průměrné clo uvalené na posledně jmenované společnosti se použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož čl. 11 odst. 4 se nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
7.3 Konečný výběr prozatímních cel
(132)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel. Jestliže je konečné antidumpingové clo vyšší než prozatímní clo, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla.
8. UKONČENÍ ŘÍZENÍ
(133)
S ohledem na zjištění týkající se dovozů pocházejících z Koreje a Tchaj-wanu by mělo být řízení ohledně těchto dvou zemí ukončeno,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (v %)
Doplňkový kód TARIC
Zhejiang Guxiandao Industrial Fibre Co., Ltd.
5,1
A974
Zhejiang Hailide New Material Co., Ltd.
0
A976
Zhejiang Unifull Industrial Fibre Co., Ltd.
5,5
A975
Společnosti uvedené v příloze
5,3
A977
Hangzhou Huachun Chemical Fiber Co., Ltd.
0
A989
Oriental Industries (Suzhou) Ltd.
9,8
A990
Všechny ostatní společnosti
9,8
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení celních předpisů.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozu vysokopevnostních nití z polyesterů pocházejících z Korejské republiky a Tchaj-wanu se ukončuje.
Článek 3
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 478/2010 na dovoz vysokopevnostních nití z polyesterů (jiných než šicích nití), neupravených pro maloobchodní prodej, včetně nití z jednoho nekonečného vlákna (monofilamentu) o délkové hmotnosti nižší než 67 decitex, v současnosti kódu KN 5402 20 00, které pocházejí z Čínské lidové republiky, budou s konečnou platností vybrány v rozsahu konečného cla uloženého podle článku 1. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, budou uvolněny.
Článek 4
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1 během období šetření (od 1. července 2008 do 30. června 2009),
-
není ve spojení s žádným z vývozců nebo výrobců v Čínské lidové republice, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
ve skutečnosti vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může Rada na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem změnit prostou většinou čl. 1 odst. 2 přidáním nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 5,3 %.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 29. listopadu 2010.