RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 792/2011
af 5. august 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse ringmekanismer med oprindelse i Thailand og om endelig opkrævning af den midlertidige told
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4,
under henvisning til forslag fremsat af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg og
ud fra følgende betragtninger:
1. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EU) nr. 118/2011 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse ringmekanismer med oprindelse i Thailand.
(2)
Antidumpingproceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 6. april 2010 af Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede produktion i Unionen af visse ringmekanismer. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.
(3)
Der mindes om, at dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. april 2009 til den 31. marts 2010 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«), jf. betragtning 7 i forordningen om midlertidig told. Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2006 til udgangen af undersøgelsesperioden (»skadesundersøgelsesperioden«).
2. EFTERFØLGENDE PROCEDURE
(4)
Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»fremlæggelse af de foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede om det - navnlig to importører og den thailandske producent - fik også lejlighed til at blive hørt mundtligt.
(5)
Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe en endelig afgørelse i sagen vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser. Ud over verifikationerne i betragtning 6 i forordningen om midlertidig told blev der gennemført et kontrolbesøg hos Rima Benelux Holding BV, som er den eneste bruger, der havde samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen ved at udfylde spørgeskemaet for brugere.
(6)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at anbefale indførelsen af en endelig antidumpingtold på importen af visse ringmekanismer med oprindelse i Thailand og den endelige opkrævning af de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig told. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.
(7)
De interesserede parters mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning.
3. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
(8)
Da der ikke er fremsat bemærkninger til konklusionerne vedrørende den pågældende vare og samme vare, bekræftes konklusionerne i betragtning 8-11 i forordningen om midlertidig told.
4. DUMPING
4.1. Normal værdi
(9)
I henhold til betragtning 14 i forordningen om midlertidig told skal det erindres, at der kun var en thailandsk producent, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, og at virksomhedens eksport til Unionen i UP udgjorde den samlede thailandske eksport til Unionen. Den eksporterende producent og en samarbejdsvillig ikke-forretningsmæssigt forbundet importør påstod, at den uafhængige eksterne ekspert, som bistod Kommissionen i forbindelse med kontrolbesøget hos den eksporterende producent, havde foretaget nogle beregningsfejl i sin rapport. En af ekspertens opgaver var at undersøge nickelcoating-processen og den mængde råmaterialer, som den eksporterende producent anvendte i de forskellige produktionsfaser. Som det fremgår af betragtning 15 i forordningen om midlertidig told, viste undersøgelsen, at den eksporterende producent indsendte ufuldstændige og ukorrekte oplysninger vedrørende væsentlige elementer af virksomhedens produktionsomkostninger og af andre råmaterialer. Kommissionen undersøgte de påstande, der var blevet fremsat af den eksporterende producent og en importør vedrørende beregningsfejl i ekspertens rapport, og det blev fundet, at de ikke var begrundede. Konklusionerne i betragtning 15 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
(10)
Den eksporterende producent og en importør anfægtede også de foreløbige konklusioner i betragtning 19-20 i forordningen om midlertidig told. De påstod navnlig, at den metode, der blev anvendt til midlertidigt at fastlægge den normale værdi for andre varetyper end de typer, for hvilke der allerede var fastlagt en normal værdi, var overdrevet, idet den fejlagtigt var blevet baseret på et aritmetisk gennemsnit af de normale værdier. Kommissionen accepterede påstanden, hvorefter den tilpassede metoden og justerede de normale værdier for disse andre varetyper under hensyntagen til den thailandske producents varemix, som afspejler producentens situation mere præcist.
(11)
Den eksporterende producent påstod desuden, at de anvendte satser for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA&G) og fortjenstmargener på hhv. 16 % og 8 % var for høje. Den eksporterende producent påstod, at SA&G-satsen ikke burde være højere end 12,59 %, hvilket afspejler virksomhedens egne SA&G-omkostninger ekskl. omkostninger til indlandstransport.
(12)
Det skal erindres, at den eksporterende producent, jf. betragtning 15-17 i forordningen om midlertidig told, ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen og således ikke fremlagde oplysninger om virksomhedens samlede SA&G-omkostninger. Under disse omstændigheder, og da der ikke blev fremlagt yderligere oplysninger om virksomhedens samlede SA&G-omkostninger, blev det besluttet fortsat at basere konklusionerne på de foreliggende oplysninger i klagen. På grundlag af de foreliggende oplysninger og for så vidt som det kunne verificeres, blev en SA&G-sats på 16 % fundet rimelig. Påstanden blev derfor afvist.
(13)
Den eksporterende producent påstod, at det fortjenstniveau på 8 %, som var blevet anvendt i den foreløbige beregning, var for højt, og at Kommissionen i stedet for skulle have anvendt et fortjenstniveau på 5 %. De fremsatte argumenter var for det første, at et fortjenstniveau på 5 % var blevet anvendt som målfortjeneste i skadesanalysen, og dernæst, at et fortjenstniveau på 5 % var på linje med tidligere undersøgelser vedrørende den samme vare. Kommissionen bemærkede til det første argument, at fastlæggelsen af en målfortjeneste for EU-erhvervsgrenen og det fortjenstniveau, som var blevet anvendt til fastlæggelsen af en normal værdi, ikke fulgte samme logik og derfor ikke behøver at være ens. Vedrørende det andet argument erkendte Kommissionen, at der var mange grunde til at anvende det samme fortjenstniveau som i tidligere undersøgelser vedrørende den samme vare, og accepterede denne påstand og ændrede derfor det fortjenstniveau, der blev anvendt til beregningerne af de normale værdier tilsvarende.
(14)
Efter fremlæggelsen af de endelige oplysninger fremsatte EU-erhvervsgrenen og den eksporterende producent en række bemærkninger. EU-erhvervsgrenen var uenig i den ændring, der var blevet foretaget i fortjenstmargenen, og påstod, at en fortjenstmargen på 5 % ikke var tilstrækkeligt til at dække rentabilitetskravene hos de tre forretningsmæssigt forbundne virksomheder, som indgår i produktion og salg af den pågældende vare, men dog uden at fremlægge flere begrundede argumenter. Påstanden blev derfor afvist.
(15)
Den eksporterende producent påstod, at omkostningerne for afskrivning, bygninger og forsikring, som blev anvendt til beregningen af den normale værdi af en varetype, ikke var de samme som for de andre varetyper, og at der burde anvendes de samme tal for alle varetyper. Kommissionen undersøgte påstanden og fandt ganske rigtigt en fejl i beregningen. Modsat den eksporterende producents påstand blev beregningsfejlen dog fundet i beregningen af den normale værdi for de øvrige varetyper. Den normale værdi for de øvrige typer blev derfor justeret tilsvarende.
(16)
Den eksporterende producent påstod desuden, at den normale værdi for andre varetyper end de typer, for hvilke der allerede var fastlagt en normal værdi, ikke fuldt ud tog højde for den eksporterende producents faktiske varemix. Den eksporterende producent gentog i den forbindelse sin påstand om, at der burde anvendes et vejet gennemsnit af de normale værdier, hvilket afspejler den eksporterende producents faktiske varemix. Kommissionen accepterede, jf. betragtning 10 ovenfor, at justere beregningen af de normale værdier for disse andre varetyper for dermed at tage højde for den thailandske producents faktiske varemix, og uanset den faktiske salgsmængde for hver type blev der beregnet en normal værdi for små, mellemstore og store ringmekanismer. Kommissionen afviste dog påstanden om, at der desuden skulle anvendes en vægtningsfaktor baseret på eksportørens salg til Unionen, idet eksportøren ikke fremlagde begrundede argumenter.
(17)
Den eksporterende producent påstod endvidere, at Kommissionens metode til beregning af den normale værdi på grundlag af ringmekanismernes længde var unøjagtig og ukorrekt og foreslog derfor en ny metode til beregning af gennemsnit, som mere nøjagtigt skulle tage højde for varernes forskellige længder. Kommissionen beregnede, jf. betragtning 16 ovenfor, en normal værdi for andre type end de typer, for hvilke der allerede var fastlagt en normal værdi, og beregnede normale værdier for små, mellemstore og store ringmekanismer. Eksportørens beregning blev fundet fejlagtig og resultatorienteret. Påstanden blev derfor afvist.
(18)
Bortset fra ovennævnte ændringer, og da der ikke blev fremlagt kommentarer, bekræftes indholdet af betragtning 15-20 i forordningen om midlertidig told vedrørende fastlæggelsen af den normale værdi hermed endeligt.
4.2. Eksportpris og sammenligning
(19)
Den eksporterende producent påstod, at den valuta, der var anvendt til beregning af transportomkostningerne i dumpingberegningen, ikke var den korrekte. Kommissionen accepterede denne påstand.
(20)
Da der ikke blev fremlagt andre bemærkninger, bekræftes indholdet af betragtning 21-24 i forordningen om midlertidig told vedrørende eksportpriser og sammenligningen af eksportpriser og den respektive normale værdi hermed endeligt.
4.3. Dumpingmargen
(21)
Den eksporterende producent påstod, at beregningen af dumpingmargenen ikke tog højde for den specifikke normale værdi for to varetyper. Denne påstand blev accepteret, og beregningerne blev tilsvarende justeret.
(22)
På baggrund af ovennævnte ændringer i beregningen af den normale værdi og sammenligningen, og efter at visse beregningsfejl vedrørende eksportprisen, jf. ovenfor, er rettet, fastsættes de endelige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, til følgende:
Eksporterende producent
Dumpingmargen
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thailand,
16,3 %
(23)
Da den samarbejdsvillige eksporterende producent tegnede sig for den samlede eksport af den pågældende vare fra Thailand til Unionen, blev det konkluderet, at restdumpingmargenen skulle fastsættes til den dumpingmargen, der var fastsat for den samarbejdsvillige eksporterende producent, altså 16,3 %.
5. DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN
(24)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende definitionen af EU-erhvervsgrenen, bekræftes konklusionerne i betragtning 28-32 i forordningen om midlertidig told hermed.
6. SKADE
6.1. EU-forbruget og importen fra Thailand
(25)
Den thailandske producent og en række importører satte spørgsmålstegn ved de tendenser i EU-forbruget, som blev fastslået i forordningen om midlertidig told. De påstod navnlig, at faldet i forbruget var større, end det fremgik af forordningen om midlertidig told (ca. 30 %). De anmodede desuden om uddybninger vedrørende den metode, som Kommissionen anvendte til at fastslå forbruget, idet ringmekanismer indgår i en toldposition, der omfatter andre varer.
(26)
Det skal bemærkes, at selv om disse interesserede parter anfægtede konklusionerne vedrørende forbruget, indsendte de ingen beviser som støtte for deres argumenter. De pegede heller ikke på fejl i metoden.
(27)
Hvad angår metoden, blev forbruget, jf. betragtning 33 i forordningen om midlertidig told, fastlagt ud fra efterprøvede salgstal, som de samarbejdsvillige parter (de to EU-producenter og den thailandske eksportør for perioden 2008-UP) anførte i spørgeskemabesvarelserne og på grundlag af Eurostats oplysninger for resten af importen. Da ringmekanismer af anden oprindelse er pålagt antidumpingtold, registreres importen (fra alle oprindelser) under underpositionerne i databasen for toldtariffer (Taric), som i høj grad er specifik for den undersøgte vare. Disse underpositioner blev anvendt for at sikre, at kun importen af den pågældende vare blev taget i betragtning til trods for en mindre ændring af varedefinitionen i denne undersøgelse.
(28)
Da Eurostats tal er anført i kilo, og forbruget blev beregnet i antal stykker, anmodede en importør om en uddybning af, hvordan omregningen foregik. Det skal derfor bemærkes, at der blev anvendt en omregningsfaktor på 50 g/stk., hvilket er i overensstemmelse med tidligere undersøgelser og blev fundet rimeligt sammenholdt med oplysningerne fra den thailandske eksporterende producent. Det skal desuden tilføjes, at hvis Kommissionen havde anvendt den nøjagtige gennemsnitsvægt pr. ringmekanisme, som fremgik af oplysningerne fra den thailandske eksporterende producent, ville importen fra Thailand i den samlede skadesundersøgelsesperiode have udvist en endnu voldsommere stigning både i absolutte mængder (25 % i forhold til 19 % i forordningen om midlertidig told) og markedsandele (fra 11,8 % til 15,5 % i forhold til 12,0 % til 15,0 % som fastslået i forordningen om midlertidig told).
(29)
En importør påstod desuden, at importen fra Thailand faktisk faldt med 40 % i skadesundersøgelsesperioden, men dette var baseret på importværdien - og ikke på mængden - for hele toldpositionen, hvilket altså også omfattede andre varer end den undersøgte vare. Denne påstand måtte afvises.
(30)
Ud fra ovenstående bekræftes konklusionerne i betragtning 33-40 i forordningen om midlertidig told vedrørende EU-forbruget (som faldt med over 15 % mellem 2008 og UP) og importen fra Thailand.
6.2. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(31)
En importør påstod, at skadesanalysen var forudindtaget på grund af EU-erhvervsgrenens vanskelige økonomiske situation, som skulle ses i sammenhæng med situationen i en af erhvervsgrenens forretningsmæssigt forbundne virksomheder, som angiveligt var fortjenstgivende i sektoren for ringmekanismer. Det skal i den forbindelse bemærkes, at skadesanalysen udelukkende fokuserer på EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet af den pågældende vare produceret i Unionen. Da den forretningsmæssigt forbundne virksomhed, jf. betragtning 69 i forordningen om midlertidig told, ikke er en producent i Unionen og overvejende forhandler varer uden oprindelse i Unionen, skal den ikke tages i betragtning i skadesanalysen.
(32)
Uanset ovenstående skal det ikke desto mindre understreges, at importøren ikke fremlagde nogen oplysninger om, at ovennævnte forretningsmæssigt forbundne virksomheds økonomiske situation skulle være god. Tværtimod viste de tal, der blev indhentet i løbet af undersøgelsen, at også denne virksomheds salgsmængder af ringmekanismer faldt markant i undersøgelsesperioden.
(33)
I betragtning af ovenstående, og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende skadesanalysen, bekræftes betragtning 41-57 i forordningen om midlertidig told hermed, og det konkluderes, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
7. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
7.1. Dumpingimportens virkninger
(34)
Selv om enkelte interesserede parter anfægtede de midlertidige konklusioner vedrørende virkningen af andre faktorer (se nedenfor), anfægtede ingen af dem den midlertidige konklusion om, at dumpingimporten fra Thailand forvoldte EU-erhvervsgrenen skade. Konklusionerne i betragtning 58-64 i forordningen om midlertidig told bekræftes derfor.
7.2. Virkningerne af andre faktorer
(35)
En række interesserede parter anfægtede den midlertidige konklusion vedrørende virkningerne af andre faktorer og anførte, at faldet i efterspørgslen, konkurrencen mellem EU-producenterne, importen fra Indien og den selvpåførte skade var de vigtigste årsager til skaden.
(36)
Vedrørende faldet i efterspørgslen henvises der til betragtning 25-30 ovenfor, som bekræfter den tendens i forbruget, som blev fastslået i forordningen om midlertidig told. Påstandene om, at virkningen af faldet i efterspørgslen var blevet undervurderet, afvises derfor. Det skal dog ikke desto mindre erindres, at det i betragtning 67 i forordningen om midlertidig told blev konkluderet, at faldet i forbruget kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens væsentlige skade, selv om denne virkning blev forstærket af dumpingimportens virkninger. Virkningen af faldet i efterspørgslen var dog ikke af et sådant omfang, at den kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den konstaterede skade.
(37)
Den thailandske eksportør påstod også, at den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, også skyldtes konkurrencen mellem EU-producenterne. Dette skyldes navnlig, at EU-erhvervsgrenens tab af markedsandele faldt sammen med stigningen i markedsandele hos den anden EU-producent.
(38)
Selv om den thailandske eksportørs beregninger i denne henseende ikke er helt korrekte, er det dog sandt, at den anden producents samlede markedsandel også steg i løbet af skadesundersøgelsesperioden. Det skal dog erindres, at denne producent, jf. betragtning 30 i forordningen om midlertidig told, importerer en betydelig mængde ringmekanismer fra Thailand. I det år, hvor denne producent øgede sit salg af EU-producerede varer og sin markedsandel, er det interessant at bemærke, at producenten også øgede sit salg af ringmekanismer fra Thailand. Producenten blev faktisk en betydelig importør af ringmekanismer fra Thailand ved at købe en større del af eksporten fra Thailand i løbet af året. Selv om den anden EU-producent således overtog markedsandele fra EU-erhvervsgrenen, er det derfor ikke vanskeligt at konkludere, at det lykkedes for denne virksomhed, idet den også havde fordel af dumpingimporten af ringmekanismer fra Thailand. Det skal erindres, at denne producent blev udelukket fra definitionen af EU-erhvervsgrenen på grund af dens betydelige importaktiviteter i forhold til egenproduktionen.
(39)
Desuden genfremsatte interesserede parter en påstand om, at den indiske import også forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, en påstand som allerede blev behandlet i betragtning 69 i forordningen om midlertidig told. Påstanden blev især baseret på, at Indien har en markedsandel på ca. 50 % på EU-markedet, dvs. 3 gange større end Thailands markedsandel, og at de tilsvarende gennemsnitspriser faldt med 3 % mellem 2009 og UP og underbød EU-priserne med 24 %. Det blev også understreget, at en væsentlig del af den indiske import blev købt af en virksomhed, som er forretningsmæssigt forbundet med EU-erhvervsgrenen.
(40)
Der blev dog ikke fremlagt nye beviser i denne henseende, og disse påstande blev allerede behandlet i forordningen om midlertidig told. Den absolutte importmængde fra Indien var ganske rigtigt højere end importmængden fra Thailand, men det fremgik af forordningen om midlertidig told, at disse importmængder udviklede sig forskelligt: Importen fra Thailand steg generelt i skadesundersøgelsesperioden både i absolutte og relative tal, mens importen fra Indien faldt (med næsten 10 %), og markedsandelen også faldt svagt. Desuden var de gennemsnitlige indiske importpriser også højere end de thailandske importpriser. Selv om en af EU-erhvervsgrenens forretningsmæssigt forbundne virksomheder importerer ringmekanismer fra Indien, viste undersøgelsen desuden, at denne import er faldet betydeligt i en årrække, jf. betragtning 32 ovenfor.
(41)
Endelig påstod en række interesserede parter også, at klageren mistede kunder, idet virksomheden blev aktiv på leverandørmarkedet via moderselskabet, Ring International Holding (RIH), og at salget af ringmekanismer til forretningsmæssigt forbundne virksomheder bør undersøges nøje, da det ikke foregår til priser som mellem uafhængige virksomheder. Disse påstande må dog afvises, da de ikke var begrundede, og da undersøgelsen viste, at salget til forretningsmæssigt forbundne virksomheder var ubetydeligt i forhold til det samlede salg.
7.3. Konklusion om årsagssammenhæng
(42)
På dette grundlag bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 65-76 i forordningen om midlertidig told hermed. Selv om andre faktorer end importen også havde en virkning på EU-erhvervsgrenens situation, konkluderes det, at dumpingimporten fra Thailand har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6, på grundlag af en analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten.
8. UNIONENS INTERESSER
(43)
To af de fem importører, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, reagerede på fremlæggelsen af de midlertidige konklusioner og indsendte skriftlige bemærkninger. En af disse importører samt en anden importør anmodede om at blive hørt mundtligt. Kommissionen besluttede desuden at gennemføre et kontrolbesøg hos den eneste bruger, der deltog i undersøgelsen.
(44)
Der blev ikke fremsat bemærkninger vedrørende betragtning 79-90 i forordningen om midlertidig told, som beskriver markedet og EU-erhvervsgrenens interesser.
8.1. Importører og forhandlere
(45)
Det erindres først og fremmest, at det i forordningen om midlertidig told blev konkluderet, at indførelsen af foranstaltninger kun ville få en betydelig negativ virkning for situationen hos en importør, som også producerer ringmekanismer i Unionen. Den pågældende importør reagerede ikke på indførelsen af de midlertidige foranstaltninger.
(46)
En anden importør, som også anmodede om en høring med høringskonsulenten, betvivlede navnlig beregningen af dumpingmargenen, skadesanalysen og beregningen af EU-forbruget. Importøren fremkom dog ikke med nye bemærkninger vedrørende analysen af Unionens interesser.
(47)
En tredje importør, som tegner sig for 20 % af den samlede import fra Thailand, anmodede om en høring, hvorunder den forklarede, at den i modsætning til de oplysninger, der var blevet indsendt tidligere i undersøgelsen, ikke indstillede alle sine aktiviteter i forbindelse med ringmekanismer, jf. betragtning 92 i forordningen om midlertidig told, men overførte dem til et andet kontor. Under høringen forklarede importøren, at dens ringmekanisme-aktiviteter kun er et supplement til kerneaktiviteten som omfatter andre varer, og importøren udelukkede ikke import af ringmekanismer fra Thailand, selv om der måtte indføres foranstaltninger. På grund af generalomkostningerne til importørens store distributionsnetværk, vil dette dog afhænge af antidumpingtoldens omfang og af muligheden for at øge de priser, kunderne skal betale. Alternativt vil importøren ikke få væsentlige negative konsekvenser ved at ophøre med sine ringmekanisme-aktiviteter i betragtning af denne aktivitets ringe omfang i forhold til den samlede aktivitet.
8.2. Brugerne
(48)
Som nævnt i betragtning 5 ovenfor blev spørgeskemabesvarelsen fra den eneste samarbejdsvillige bruger verificeret under et kontrolbesøg efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Denne bruger køber fra leverandører i mange lande, herunder Unionen, Indien og Thailand. Brugeren importerede også fra Kina, men ændrede forsyningskilde efter indførelsen af antidumpingtold.
(49)
Importen fra Thailand udgør ca. 10 % af brugerens samlede indkøb af ringmekanismer, og virksomheden besluttede ikke at importere thailandske varer efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger. Selv om foranstaltningerne hidtil tilsyneladende ikke har påvirket brugerens økonomiske situation væsentligt, beklagede virksomheden dog, at dens forsyningskilder var blevet begrænset, og især at virksomheden fremover ikke altid vil kunne anvende korttidslevering af ringmekanismer.
(50)
Interesserede parter gentog deres påstand, som dog allerede var blevet behandlet i forordningen om midlertidig told, nemlig at indførelsen af foranstaltninger ville føre til en begrænsning af forsyningskilder på EU-markedet. Det skal dog på ny bemærkes, at undersøgelsen ganske rigtigt viste, at EU-markedet er kendetegnet ved et begrænset antal aktører, nemlig en producent i Indien, en i Thailand, to i Unionen og et vist antal i Kina. Formålet med antidumpingforanstaltninger er at genskabe loyal konkurrence på EU-markedet og ikke at forhindre import. Dette kan ganske rigtigt føre til en begrænsning af importniveauet, mens foranstaltningerne modvirker importens konkurrenceforvridende virkning. Dette er dog i sig selv ikke en tilstrækkelig grund til at rejse tvivl vedrørende indførelsen af foranstaltninger over for dumpingimporten. Det kan endda påstås, at der skal sikres loyal konkurrence på EU-markedet for at garantere alle leverandørers fortsatte eksistens på længere sigt.
(51)
Det forventes, at importen fra Thailand med den endelige tolds niveau, som er lavere end den midlertidige told, fortsat vil kunne komme ind på EU-markedet, og undersøgelsen viste samtidig, at der også findes andre leverandører, dog i et begrænset antal.
8.3. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(52)
Ud fra ovenstående, og da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræftes betragtning 77-110 i forordningen om midlertidig told hermed, og det konkluderes, at der overordnet set - ud fra de foreliggende oplysninger vedrørende Unionens interesser - ikke er tvingende grunde til ikke at indføre endelige foranstaltninger over for importen af ringmekanismer med oprindelse i Thailand.
9. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
9.1. Skadestærskel
(53)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til skadestærsklen, bekræftes betragtning 111-114 i forordningen om midlertidig told hermed.
9.2. Endelige foranstaltninger
(54)
Hvad angår den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det bemærket, at antidumpingtolden burde reduceres til 6 %, idet den indiske import angiveligt ikke er dumpet og er 6 % højere end importen fra Thailand. Det skal i den forbindelse bemærkes, at formålet med antidumpingtolden ikke er at justere priserne til de andre leverandørers priser, men derimod at afhjælpe de fordrejende virkninger af skadevoldende dumping.
(55)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade og Unionens interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres en endelig antidumpingtold svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede dumping. Den konstaterede dumping blev beregnet til 16,3 %, da den er faldet betydeligt siden den midlertidige fase.
(56)
I betragtning af ovenstående fastsættes den endelige antidumpingtold for den samarbejdsvillige eksportør til 16,3 %.
10. ENDELIG OPKRÆVNING AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD
(57)
I betragtning af størrelsen af den dumpingmargen, der er konstateret, og af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet sikkerhed for i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told, der indføres ved denne forordning. Da den endelige told er lavere end den midlertidige told, bør de beløb, der er stillet som sikkerhed ud over den endelige told, frigives -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på visse ringmekanismer for øjeblikket henhørende under KN-kode ex 8305 10 00 (Taric-kode 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 og 8305100036) med oprindelse i Thailand. Med henblik på denne forordning er der tale om ringmekanismer, der består af mindst to stålplader eller -bånd, hvortil der er fastgjort mindst fire halvringe af stål, og som holdes sammen af en dækplade af stål. De kan åbnes enten ved at trække i halvringene eller med en lille triggermekanisme af stål, der er fastgjort til ringmekanismen.
2. Den endelige antidumpingtold frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer, fastsættes til 16,3 %.
3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold ved forordning (EU) nr. 118/2011, opkræves endeligt med den sats, der indføres endeligt ved denne forordnings artikel 1. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 5. august 2011.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 792/2011
ze dne 5. srpna 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (EU) č. 118/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila Komise prozatímní antidumpingové clo z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska.
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podala společnost Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby určitých mechanismů kroužkových pořadačů v Unii. Podnět obsahoval zjevné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení řízení.
(3)
Připomíná se, že (jak bylo stanoveno v 7. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) se šetření dumpingu a újmy týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po zveřejnění nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemné připomínky. Strany, které o to požádaly, konkrétně dva dovozci a thajský výrobce, dostaly možnost slyšení.
(5)
Komise nadále shromažďovala a ověřovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie. Kromě inspekcí na místě uvedených v 6. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se další inspekce na místě uskutečnila v prostorách společnosti Rima Benelux Holding BV, jediného uživatele, který při šetření spolupracoval a poskytl odpověď na dotazník pro uživatele.
(6)
Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla na dovoz určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska a s konečnou platností vybrat částky zajištěné prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést vůči tomuto oznámení námitky.
(7)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly zváženy a ve vhodných případech zohledněny.
3. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jelikož ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 8. až 11. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. DUMPING
4.1 Běžná hodnota
(9)
Připomíná se, že (jak je vysvětleno v 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) při šetření spolupracoval pouze jeden thajský vyvážející výrobce, na jehož vývoz do Unie v průběhu období šetření připadal veškerý thajský vývoz do Unie. Vyvážející výrobce a jeden spolupracující dovozce, který není ve spojení, uvedli, že se nezávislý externí odborník, který byl Komisi nápomocen při inspekci na místě v prostorách vyvážejícího výrobce, ve své zprávě dopustil určitých chyb ve výpočtu. Jedním z úkolů odborníka bylo přezkoumat postup potahování niklem a množství surovin spotřebované vyvážejícím výrobcem v jednotlivých fázích výroby. Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením bylo zjištěno, že vyvážející výrobce poskytl neúplné a nesprávné informace, co se týče důležitých údajů o jeho výrobních nákladech a ostatních surovinách. Tvrzení vyvážejícího výrobce a dovozce týkající se chyb ve výpočtu ve zprávě odborníka Komise ověřila a vyvodila závěr, že tato tvrzení byla neopodstatněná. Potvrzují se proto zjištění uvedená v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(10)
Vyvážející výrobce a dovozce zpochybnili rovněž prozatímní zjištění uvedená v 19. a 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zejména uvedli, že metodika použitá k předběžnému stanovení běžné hodnoty pro jiné typy výrobku, než pro něž byla stanovena specifická běžná hodnota, vedla k nadhodnocení údajů, jelikož byla nesprávně založena na aritmetickém průměru běžných hodnot. Komise toto tvrzení akceptovala, metodiku upravila a výpočet běžných hodnot pro tyto ostatní typy revidovala s přihlédnutím k sortimentní skladbě thajského výrobce, což přesněji odráží jeho situaci.
(11)
Vyvážející výrobce dále tvrdil, že použité sazby prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí ve výši 16 % resp. 8 % byly příliš vysoké. Vyvážející výrobce uvedl, že by sazba prodejních, správních a režijních nákladů neměla přesáhnout 12,59 %, což odráží jeho vlastní prodejní, správní a režijní náklady bez nákladů na vnitrozemskou dopravu.
(12)
Připomíná se, že (jak je uvedeno v 15. až 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval a neposkytl údaje o svých úplných prodejních, správních a režijních nákladech. Za této situace bylo vzhledem ke skutečnosti, že o úplných prodejních, správních a režijních nákladech společnosti nebyly poskytnuty žádné další informace, rozhodnuto, že se bude i nadále vycházet z informací, které byly dostupné v podnětu. Na základě dostupných informací (nakolik je bylo možno ověřit) se sazba prodejních, správních a režijních nákladů ve výši 16 % pokládala za přiměřenou. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(13)
Vyvážející výrobce uvedl, že míra zisku ve výši 8 %, která byla použita v předběžném výpočtu, je příliš vysoká a že by se místo toho měla použít míra zisku ve výši 5 %. Předložená tvrzení se týkala za prvé toho, že pro cílový zisk byla v analýze újmy použita 5 % míra zisku, a za druhé, 5 % míra zisku je v souladu s předchozími šetřeními, která se týkala téhož výrobku. Pokud jde o první tvrzení, Komise podotýká, že určení cílového zisku pro výrobní odvětví Unie a míra zisku použitá ke stanovení běžné hodnoty nesledují stejnou logiku, a nemusí být proto stejné. Co se týká druhého tvrzení, Komise souhlasila s tím, že existují určité důvody pro použití stejné míry zisku jako v předchozích šetřeních týkajících se téhož výrobku, a rozhodla se toto tvrzení přijmout a odpovídajícím způsobem změnit míru zisku, která byla použita při výpočtu běžných hodnot.
(14)
V návaznosti na zveřejnění konečných zjištění byly výrobním odvětvím Unie a vyvážejícím výrobcem předloženy určité připomínky. Výrobní odvětví Unie nesouhlasilo s provedenou opravou ziskového rozpětí a tvrdilo, že 5 % míra zisku nepostačuje k splnění požadavků na ziskovost u tří společností ve spojení, které se podílejí na výrobě a prodeji dotčeného výrobku, aniž by však poskytlo jakékoli další přesvědčivé argumenty. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(15)
Vyvážející výrobce uvedl, že náklady na amortizaci, budovy a pojištění použité ve výpočtu běžné hodnoty jednoho typu výrobku nebyly stejné jako náklady použité u ostatních typů a že by se měl u všech typů použít stejný údaj. Komise tvrzení ověřila a skutečně zjistila chybu ve výpočtu. V rozporu s tvrzením vyvážejícího výrobce však bylo zjištěno, že k chybě došlo ve výpočtu běžné hodnoty ostatních typů. V souladu s tím byla běžná hodnota u ostatních typů opravena.
(16)
Vyvážející výrobce rovněž uvedl, že běžné hodnoty u jiných typů výrobku, než pro které byla stanovena specifická běžná hodnota, nepřihlížely plně ke skutečné sortimentní skladbě vyvážejícího výrobce. V tomto ohledu vyvážející výrobce zopakoval své tvrzení, že by se u ostatních typů měl použít vážený průměr zjištěných běžných hodnot, což by zohlednilo skutečnou sortimentní skladbu vyvážejícího výrobce. Jak bylo uvedeno výše v 10. bodě odůvodnění, Komise souhlasila s revizí výpočtu běžných hodnot pro tyto ostatní typy výrobku s cílem zohlednit skutečnou sortimentní skladbu thajského výrobce a bez ohledu na skutečné objemy prodeje u každého typu byla vypočítána běžná hodnota malých, středních a velkých mechanismů kroužkových pořadačů. Komise však kvůli neexistenci podložených důvodů odmítla tvrzení, že by se měl mimoto vzít v úvahu váhový faktor založený na prodeji vývozce do Unie.
(17)
Vyvážející vývozce mimoto uvedl, že způsob výpočtu běžné hodnoty na základě délky mechanismů kroužkových pořadačů, který Komise použila, je nepřesný a neúplný, a navrhl novou metodu výpočtu průměrů, jež přesněji zohledňují různé délky. Jak je objasněno v 16. bodě odůvodnění, Komise vypočítala běžnou hodnotu pro jiné typy, než pro které byla stanovena specifická běžná hodnota, a vypočítala běžné hodnoty pro malé, střední a velké mechanismy kroužkových pořadačů. Bylo zjištěno, že výpočet vývozce je chybný a zaměřený na výsledek. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(18)
Kromě výše uvedených změn se vzhledem ke skutečnosti, že ohledně stanovení běžné hodnoty nebyly podány žádné další připomínky, s konečnou platností potvrzuje obsah 15. až 20. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Vývozní cena a srovnání
(19)
Vyvážející výrobce uvedl, že měna použitá při výpočtu nákladů na dopravu ve výpočtu dumpingu nebyla správná. Komise toto tvrzení přijala.
(20)
Jelikož nebyly podány žádné další připomínky, potvrzuje se s ohledem na stanovení vývozních cen a jejich srovnání s příslušnou běžnou hodnotou s konečnou platností obsah 21. až 24. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Dumpingové rozpětí
(21)
Vyvážející výrobce uvedl, že výpočet dumpingového rozpětí u dvou typů nepřihlížel k specifické běžné hodnotě. Tvrzení bylo akceptováno a byla provedena příslušná oprava.
(22)
Na základě uvedených změn ve výpočtu běžné hodnoty a srovnání a po opravě výše zmíněné chyby ve výpočtu vývozní ceny činí výše dumpingu, která byla zjištěna s konečnou platností, vyjádřená jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením:
Vyvážející výrobce
Dumpingové rozpětí
Thai Stationery Industry Co. Ltd., Bangkok, Thajsko
16,3 %
(23)
Jelikož na spolupracujícího vyvážejícího výrobce připadal veškerý thajský vývoz dotčeného výrobku do Unie, usuzovalo se, že by zbytkové dumpingové rozpětí mělo být stanoveno na úrovni dumpingového rozpětí, jež bylo zjištěno u tohoto spolupracujícího vyvážejícího výrobce, tj. 16,3 %.
5. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE
(24)
Jelikož ohledně vymezení výrobního odvětví Unie nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se zjištění uvedená ve 28. až 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6. ÚJMA
6.1 Spotřeba Unie a dovoz z Thajska
(25)
Thajský výrobce a několik dovozců zpochybnili tendence ve spotřebě Unie, které byly zjištěny v prozatímním nařízení. Tyto strany zejména tvrdily, že se spotřeba snížila více, než jak bylo předběžně zjištěno (přibližně o 30 %). Tyto strany požádaly rovněž o objasnění metodiky, kterou Komise použila při stanovení spotřeby, jelikož mechanismy kroužkových pořadačů jsou zahrnuty v čísle celního sazebníku spolu s dalšími výrobky.
(26)
Je třeba uvést, že ačkoliv tyto zúčastněné strany zpochybnily zjištění týkající se spotřeby, k doložení svých tvrzení nepředložily žádné důkazy či číselné údaje. Nepoukázaly ani na žádnou chybu v metodice.
(27)
Pokud jde o metodiku, je nutno připomenout, že (jak je uvedeno v 33. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) spotřeba byla zjištěna na základě ověřených údajů o prodeji, které byly uvedeny v odpovědi spolupracujících stran na dotazník (dva výrobci v Unii a thajský vývozce pro období od roku 2008 do období šetření) a na základě údajů Eurostatu pro zbytek dovozu. Vzhledem ke skutečnosti, že se na mechanismy kroužkových pořadačů pocházející z jiných zdrojů vztahují antidumpingová opatření, je dovoz (ze všech zdrojů) evidován v celní databázi (TARIC) podle kódů podpoložek, které jsou do značné míry specifické pro výrobek, jenž je předmětem šetření. Tyto podpoložky byly použity v zájmu zajištění toho, aby byl posouzen pouze dovoz dotčeného výrobku, navzdory menší aktualizaci definice výrobku v tomto šetření.
(28)
Vzhledem ke skutečnosti, že údaje Eurostatu jsou vyjádřeny v kilogramech, zatímco spotřeba byla vypočítána v kusech, požádal jeden dovozce o objasnění metodiky použité při přepočtu kilogramů na kusy. Je proto nutno objasnit, že se použil přepočítací koeficient ve výši 50 gramů/kus, což je v souladu s předchozími šetřeními a bylo zjištěno, že při porovnání s informacemi, které poskytl thajský vyvážející výrobce, je tento koeficient přiměřený. Je třeba rovněž dodat, že pokud by Komise použila přesně průměrnou hmotnost na kus vyplývající z informací poskytnutých thajským vyvážejícím výrobcem, vykazoval by dovoz z Thajska během celého období šetření újmy prudší nárůst, pokud jde o absolutní objem (o 25 % v porovnání s 19 %, jak bylo zjištěno v prozatímním nařízení) i podíl na trhu (z 11,8 % na 15,5 % v porovnání s 12,0 % až 15,0 % uvedenými v prozatímním nařízení).
(29)
Jeden dovozce rovněž uvedl, že se v období šetření újmy thajský dovoz ve skutečnosti snížil o 40 %, toto tvrzení se však zakládalo na hodnotě dovozu (a nikoli na objemu) pro celý kód celního sazebníku, tj. včetně jiných výrobků, než jsou výrobky, jež byly předmětem šetření. Toto tvrzení bylo nutno odmítnout.
(30)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se potvrzují zjištění uvedená v 33. až 40. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, která se týkají spotřeby Unie (jež se mezi rokem 2008 a obdobím šetření snížila o více než 15 %) a dovozu z Thajska.
6.2 Hospodářská situace výrobního odvětví Unie
(31)
Jeden dovozce uvedl, že analýza újmy byla zkreslená, jelikož špatnou finanční situaci výrobního odvětví Unie je nutno posoudit ve spojení se situací jedné ze společností, která je s ním ve spojení a která údajně v oblasti mechanismů kroužkových pořadačů dosahuje zisku. V této souvislosti se podotýká, že se analýza újmy musí zaměřit pouze na prodej dotčeného výrobku vyráběného v Unii ze strany výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Jelikož (jak je uvedeno v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) dotyčná společnost ve spojení není výrobcem v Unii a obchoduje převážně s výrobky, které nepocházejí z Unie, neměla by se za účelem analýzy újmy brát v úvahu.
(32)
Aniž jsou dotčeny výše uvedené skutečnosti, se však zdůrazňuje, že dovozce neposkytl žádné informace, které by prokazovaly, že se výše uvedená společnost ve spojení nachází v dobré finanční situaci. Z údajů, které byly získány při inspekci na místě, naopak vyplývá, že rovněž tato společnost snížila v období šetření značně svůj objem prodeje mechanismů kroužkových pořadačů.
(33)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se při neexistenci dalších připomínek týkajících se analýzy újmy potvrzuje 41. až 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení a vyvozuje se závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobená podstatná újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
7. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
7.1 Účinky dumpingového dovozu
(34)
Ačkoliv některé zúčastněné strany zpochybnily prozatímní zjištění ohledně účinků jiných činitelů (viz níže), žádná z nich nezpochybnila předběžný závěr, že dumpingový dovoz z Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu. Potvrzuje se proto 58. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Účinky jiných činitelů
(35)
Některé zúčastněné strany zpochybnily prozatímní zjištění týkající se účinků jiných činitelů a střídavě uvedly, že hlavními příčinami újmy je snížení poptávky, hospodářská soutěž mezi výrobci v Unii, dovoz z Indie a újma, kterou si výrobní odvětví způsobilo samo.
(36)
Pokud jde o snížení poptávky, odkazuje se na 25. až 30. bod odůvodnění výše, které potvrzují tendenci ve spotřebě, jež byla zjištěna v prozatímním nařízení. Tvrzení, že byly podhodnoceny účinky nižší poptávky, je proto nutno odmítnout. Je však třeba připomenout, že v 67. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl vyvozen závěr, že snížení spotřeby mohlo skutečně přispět k podstatné újmě, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, ačkoliv tento dopad byl značně posílen účinkem vyvolaným dumpingovým dovozem. Účinek vyvolaný snížením poptávky však nebyl takový, aby mohl narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a zjištěnou újmou.
(37)
Thajský vývozce rovněž uvedl, že újma, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, byla zapříčiněna hospodářskou soutěží mezi výrobci v Unii. Důvodem je především to, že se úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu časově shodoval se zvýšením podílu jiného výrobce v Unii na trhu.
(38)
V tomto ohledu se uvádí, že ačkoliv výpočty, které předložil thajský vývozce, nejsou zcela správné, je pravdou, že celkově podíl druhého výrobce na trhu během období šetření újmy vzrostl. Je však třeba připomenout, že (jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) tento výrobce dováží značné množství mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Zajímavé je, že v roce, kdy se tomuto výrobci podařilo zvýšit prodej výrobků vyrobených v Unii a jeho podíl na trhu, vzrostl značně rovněž jeho prodej mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Tento výrobce se stal významným dovozcem thajských mechanismů kroužkových pořadačů nákupem významné části thajského vývozu v průběhu tohoto roku. Takže i když se druhému výrobci v Unii skutečně podařilo převzít od výrobního odvětví Unie určité podíly na trhu, stěží lze nevyvodit závěr, že se to této společnosti podařilo proto, že měla prospěch z dumpingového dovozu mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Připomíná se, že tento výrobce byl kvůli svým významným dovozním činnostem v porovnání s vlastní výrobou vyloučen z definice výrobního odvětví Unie.
(39)
Některé zúčastněné strany mimoto zopakovaly tvrzení, kterým se již zabýval 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení, že podstatnou újmu způsobil výrobnímu odvětví Unie rovněž indický dovoz. To vycházelo ze skutečnosti, že Indie má přibližně 50 % podíl na trhu v Unii, tj. třikrát vyšší podíl než Thajsko, a že se příslušné průměrné ceny mezi rokem 2009 a obdobím šetření snížily o 3 %, přičemž byly o 24 % nižší než ceny v Unii. Rovněž bylo zdůrazněno, že značnou část indického dovozu pořídila společnost, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie.
(40)
V tomto ohledu však nebyla předložena žádná nová tvrzení a těmito argumenty se již zabývalo prozatímní nařízení. I když byla absolutní úroveň indického dovozu celkově skutečně vyšší než úroveň dovozu z Thajska, v prozatímním nařízení bylo prokázáno, že se tento dovoz vyvíjel odlišně: zatímco se thajský dovoz v období šetření újmy v absolutním i relativním vyjádření celkově zvýšil, indický dovoz se snížil (téměř o 10 %) a zmenšily se rovněž jeho podíly na trhu. Průměrná úroveň indických cen byla mimoto rovněž vyšší než thajská dovozní cena. I když společnost, která je ve spojení s výrobním odvětvím Unie, dováží mechanismy kroužkových pořadačů z Indie, šetřením bylo zjištěno, že se postupem času úroveň tohoto dovozu značně snížila, jak bylo uvedeno výše v 32. bodě odůvodnění.
(41)
Několik zúčastněných stran taktéž uvedlo, že žadatel přišel o své odběratele, jelikož prostřednictvím své mateřské společnosti, Ring International Holding, začal působit na navazujícím trhu a že je nutno pečlivě posoudit prodej mechanismů kroužkových pořadačů společnostem ve spojení, jelikož se tento prodej neuskutečnil za běžných tržních podmínek. Tato tvrzení však byla odmítnuta, jelikož nebyla doložená a šetření prokázalo, že prodej společnostem ve spojení byl v porovnání s celkovým prodejem zanedbatelný.
7.3 Závěr ohledně příčinné souvislosti
(42)
Na základě výše uvedených skutečností se potvrzují předběžné závěry uvedené v 65. až 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. I když na situaci výrobního odvětví Unie měly dopad i jiné činitele než dovoz, vyvozuje se závěr, že dumpingový dovoz z Thajska způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení, a to na základě analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu.
8. ZÁJEM UNIE
(43)
Dva z pěti dovozců, kteří při šetření spolupracovali, reagovali na zveřejnění prozatímních zjištění a předložili písemně své připomínky. Jeden z těchto dovozců požádal o slyšení stejně jako druhý dovozce. Komise se rozhodla uskutečnit návštěvu v prostorách jediného uživatele, který se zúčastnil šetření.
(44)
S ohledem na 79. až 90. bod odůvodnění prozatímního nařízení, které se týkají popisu trhu a oddílu o zájmu výrobního odvětví Unie, nebyly předloženy žádné připomínky.
8.1 Dovozci a obchodníci
(45)
Nejprve se připomíná, že v prozatímním nařízení byl vyvozen závěr, že by uložení opatření mohlo mít značný nepříznivý dopad na situaci jednoho dovozce, který rovněž vyrábí mechanismy kroužkových pořadačů v Unii. Tento dovozce na uložení prozatímních opatření nereagoval.
(46)
Jeden další dovozce, který rovněž požádal o slyšení, jemuž předsedal úředník pro slyšení, zpochybnil především výpočet dumpingového rozpětí, analýzu újmy a výpočet spotřeby v Unii. Nevznesl však žádné nové připomínky týkající se analýzy zájmu Unie.
(47)
Třetí dovozce, na nějž připadalo 20 % celkového thajského dovozu, požádal o slyšení, během něhož objasnil, že v rozporu s informacemi, které byly v průběhu vyšetřování předloženy dříve, neukončil veškeré své činnosti související s mechanismy kroužkových pořadačů (jak bylo uvedeno v 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení), nýbrž je převedl na jinou kancelář. V průběhu slyšení tento dovozce vysvětlil, že činnost související s mechanismy kroužkových pořadačů pouze doplňuje jeho hlavní činnost, která se týká jiných výrobků, a ani po uložení opatření nevyloučí dovoz mechanismů kroužkových pořadačů z Thajska. Vzhledem k režijním nákladům jeho velké distribuční sítě to však bude záviset na výši antidumpingových cel a na možnosti zvýšit cenu pro odběratele. V případě ukončení činnosti související s mechanismy kroužkových pořadačů by tento dovozce vzhledem k malému významu této činnosti v porovnání s celkovým podnikáním nezaznamenal značné nepříznivé dopady.
8.2 Uživatelé
(48)
Jak bylo zmíněno v 5. bodě odůvodnění, odpověď jediného spolupracujícího uživatele na dotazník byla ověřena během návštěvy v jeho obchodních prostorách, která se uskutečnila po uložení prozatímních opatření. Tento uživatel pořizuje výrobek z rozmanitých zdrojů, včetně Unie, Indie a Thajska. Výrobek dovážel rovněž z Číny, avšak po uložení antidumpingových cel zdroj dodávek změnil.
(49)
Na thajský dovoz připadalo přibližně 10 % jeho celkových nákupů mechanismů kroužkových pořadačů a společnost se rozhodla, že po uložení prozatímních nařízení nebude thajské výrobky dovážet. Ačkoliv se zdá, že opatření neměla dosud na hospodářskou situaci této společnosti významný nepříznivý dopad, společnost nicméně litovala omezení zdrojů dodávek, a zejména skutečnosti, že se nyní nemůže vždy spoléhat na krátkodobé dodávky mechanismů kroužkových pořadačů.
(50)
Zúčastněné strany zopakovaly své tvrzení, kterým se již zabývalo prozatímní nařízení, že uložení opatření bude mít za následek omezené zdroje dodávek na trhu v Unii. Je proto třeba znovu uvést, že šetření skutečně prokázalo, že se trh Unie vyznačuje omezeným počtem účastníků: existuje jeden výrobce v Indii, jeden v Thajsku, dva v Unii a několik výrobců v Číně. Účelem antidumpingových opatření je obnovit spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu v Unii, a nikoli bránit dovozu. Opatření skutečně mohou vést k snížení úrovně dovozu, přičemž vyrovnávají narušení obchodu ze strany tohoto dovozu. To však jako takové není dostatečným důvodem pro zpochybnění uložení opatření na dumpingový dovoz. Bylo by možné dokonce tvrdit, že by na trhu v Unii měla být zaručena spravedlivá hospodářská soutěž, aby byla zajištěna další existence všech zdrojů dodávek v dlouhodobém horizontu.
(51)
Očekává se, že při výši konečného cla, která je nižší než prozatímní clo, bude moci thajský dovoz nadále vstupovat na trh v Unii, přičemž šetření prokázalo, že existují rovněž další zdroje dodávek, ačkoliv je jejich počet omezený.
8.3 Závěr ohledně zájmu Unie
(52)
Na základě výše uvedených skutečností se vzhledem k neexistenci dalších připomínek potvrzuje 77. až 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení a vyvozuje se závěr, že celkově neexistují podle dostupných informací o zájmu Unie přesvědčivé důvody pro neuložení konečných opatření na dovoz mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska.
9. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
9.1 Úroveň pro odstranění újmy
(53)
Jelikož ohledně úrovně pro odstranění újmy nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzuje se 111. až 114. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
9.2 Konečná opatření
(54)
Co se týká výše cla, která je nezbytná k odstranění účinků dumpingu působícího újmu, bylo uvedeno, že by se antidumpingové clo mělo snížit na 6 %, jelikož indický dovoz není údajně dumpingový a jeho cena je o 6 % vyšší než u thajského dovozu. V tomto ohledu se podotýká, že účelem antidumpingových cel není sladit ceny s cenami ostatních zdrojů, nýbrž odstranit narušující účinky dumpingu působícího újmu.
(55)
Vzhledem k závěrům, jichž bylo dosaženo s ohledem na dumping, újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, by v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V tomto případě by v souladu s tímto pravidlem měla být celní sazba stanovena na úrovni zjištěného dumpingu. Tato úroveň byla vypočítána na 16,3 % a od prozatímní fáze se významně snížila.
(56)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba konečného antidumpingového cla pro spolupracujícího vývozce 16,3 %.
10. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(57)
Vzhledem k velikosti zjištěného dumpingového rozpětí a na základě úrovně újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považovalo za nezbytné, aby se částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením vybraly s konečnou platností v rozsahu konečných cel uložených tímto nařízením. Jelikož je konečné clo nižší než prozatímní clo, částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, by měly být uvolněny,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu mechanismů kroužkových pořadačů, v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 (kódy TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019, 8305100021, 8305100023, 8305100029, 8305100034, 8305100035 a 8305100036), pocházejících z Thajska. Pro účely tohoto nařízení jsou mechanismy kroužkových pořadačů tvořené alespoň dvěma ocelovými destičkami nebo dráty s nejméně čtyřmi na nich připevněnými polokroužky z ocelového drátu, které drží pohromadě ocelová krytka. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků, nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobky popsané v odstavci 1 činí 16,3 %.
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 118/2011 se vyberou s konečnou platností v rozsahu konečného cla uloženého podle článku 1 tohoto nařízení. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolní.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 5. srpna 2011.