RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 791/2011
af 3. august 2011
om indførelse af en endelig antidumpingtold og om endelig opkrævning af den midlertidige antidumpingtold på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4,
under henvisning til forslag fremsat af Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Kommissionen indførte ved forordning (EU) nr. 138/2011 (2) (»forordningen om midlertidig told«) en midlertidig antidumpingtold på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 6. april 2010 af Saint-Gobain Vertex s.r.o., Tolnatext Fonalfeldolgozó és Müszakiszövetgyártó, »Valmieras stikla šķiedra« AS og Vitrulan Technical Textiles GmbH (»klagerne«) på vegne af producenter, der tegner sig for en væsentlig del, i dette tilfælde over 25 %, af den samlede EU-produktion af visse åben mesh-stoffer af glasfibre.
(3)
Som anført i betragtning 13 i forordningen om midlertidig told omfattede undersøgelsen af dumping og skade perioden fra den 1. april 2009 til den 31. marts 2010 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2006 til udløbet af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
2. Efterfølgende procedure
(4)
Efter fremlæggelse af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger (»fremlæggelse af de foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt.
(5)
Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Ud over den kontrol, der er omtalt i betragtning 11 i forordningen om midlertidig told, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
Den eksporterende producent, som havde anmodet om individuel undersøgelse:
-
Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd
og dennes forretningsmæssigt forbundne forhandler:
-
Yuyao Winter International Trade Co., Ltd
Den ikke forretningsmæssigt forbundne importør i Unionen:
-
Vimaplás - Tecidos Técnicos Lda., Portugal.
(6)
Alle parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for den påtænkte anbefaling af indførelsen af en endelig antidumpingtold på importen af visse åben mesh-stoffer med oprindelse i Kina, og en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told (»fremlæggelse af endelige konklusioner«). Alle parter fik også tildelt en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til disse oplysninger.
(7)
De interesserede parters mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og, hvor det var relevant, taget i betragtning.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(8)
Den pågældende vare er, som det fremgår af betragtning 14 i forordningen om midlertidig told, åben mesh-stoffer af glasfibre med en cellestørrelse på mere end 1,8 mm i både længde og bredde og med en vægt på mere end 35 g pr. m2 og med oprindelse i Kina (»den pågældende vare«), der i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 og ex 7019 90 99.
(9)
Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger viste en yderligere analyse, at varen ikke kan klassificeres under tre af de fem KN-koder, der er anført i betragtning 8. Derfor udgår KN-kode ex 7019 90 91, ex 7019 90 99 og ex 7019 40 00 af beskrivelsen af den pågældende vare.
(10)
Der mindes også om, at en kinesisk eksporterende producent som omtalt i betragtning 16 i forordningen om midlertidig told anmodede om præcisering af, hvorvidt glasfiberskiver er omfattet af varedefinitionen. EU-erhvervsgrenen var af den opfattelse, at glasfiberskiver er varer i efterfølgende produktionsled med andre egenskaber end den pågældende vare. Det blev dog besluttet at indhente yderligere oplysninger fra interesserede parter, før der drages en endelig konklusion herom.
(11)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner fremsendte EU-erhvervsgrenen og Federation of European Producers of Abrasives (FEPA), der repræsenterer brugere af glasfiberskiver, materiale, hvoraf det fremgik, at der skal gennemføres en række etaper i produktionsprocessen for at omdanne åben mesh-stoffer af glasfiber til glasfiberskiver. Skivens fysiske form er også forskellig fra den pågældende vare, der normalt leveres i ruller (smalle eller brede), og den anvendes normalt også til andre formål (forstærkning af slibeskiver). Den kinesiske eksporterende producent var enig i disse argumenter.
(12)
Der gøres endvidere opmærksom på, at glasfiberskiverne ikke blev produceret eller solgt af nogen af de stikprøveudvalgte eksporterende producenter i Kina eller EU-producenter.
(13)
En EU-producent af glasfiberskiver, som gav sig til kende efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, fremførte, at glasfiberskiver ikke bør udelukkes fra varedækningen. Producenten gjorde gældende, at glasfiberskiver ikke er en vare i et efterfølgende produktionsled, men at sondringen mellem den pågældende vare og en vare i et efterfølgende produktionsled skulle ske på det stadium, hvor coatningen af åben mesh-ruller finder sted. Ifølge virksomheden er coatningen af åben mesh-ruller, der anvendes i byggesektoren forskellig fra coatningen af åben mesh-ruller, som senere anvendes til fremstilling af glasfiberskiver. I sidstnævnte tilfælde coates rullerne med fenolharpiks. Med andre ord hævdes de kemiske egenskaber ved åben mesh-ruller til fremstilling af glasfiberskiver at være identiske med glasfiberskivernes egenskaber. Ifølge virksomheden kan disse typer åben mesh-ruller ikke anvendes som forstærkningsmateriale i byggesektoren, hvilket er den pågældende vares vigtigste anvendelsesformål. Virksomheden var derfor af den opfattelse, at såfremt glasfiberskiver skulle udelukkes fra varedækningen, burde det også det også gælde åben mesh-ruller coatet med fenolharpiks.
(14)
Som det fremgår af betragtning 13, gav virksomheden sig først til kende efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, og fremlagde ikke verificerbare data til støtte for dens påstande. Da der ikke forelå data fra undersøgelsen for så vidt angår de forskellige anvendte belægninger, kunne virksomhedens påstand ikke vurderes ud fra undersøgelsesresultaterne. Hertil kommer, at de forskellige typer åben mesh-ruller uanset coatningen har de samme basale fysiske egenskaber, og derfor bør åben mesh-ruller coatet med fenolharpiks ikke udelukkes. Denne påstand blev derfor afvist.
(15)
På grundlag af de data, som er indsamlet ved undersøgelsen, og det materiale, som er fremsendt af den eksporterende producent omtalt i betragtning 10, EU-erhvervsgrenens og FEPA's kommentarer til den foreløbige fremlæggelse af oplysninger accepteres anmodningen om at udelukke glasfiberskiver fra varedækningen. Det konkluderes således, at glasfiberskiver som en vare i efterfølgende produktionsled ikke har de samme fysiske egenskaber og anvendes til andre formål end åben mesh-stoffer og derfor bør udelukkes fra definitionen af den pågældende vare, som er fastlagt i forordningen om midlertidig told. Glasfiberskiver udelukkes derfor definitivt fra undersøgelsen.
2. Samme vare
(16)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende samme vare, bekræftes betragtning 17 i forordningen om midlertidig told.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(17)
Som det fremgår af betragtning 18-32 i forordningen om midlertidig told, blev det oprindeligt foreslået at indrømme to virksomheder markedsøkonomisk behandling, men på et senere stadium i proceduren blev det besluttet at trække forslaget tilbage efter undersøgelse af påstande om de pågældende virksomheders markedsøkonomiske status, og påstandene viste sig at være korrekte.
(18)
En eksporterende producent, på hvilken artikel 18 i grundforordningen fandt anvendelse, gentog de argumenter, som allerede var blevet fremført, da denne blev underrettet om, at Kommissionen havde til hensigt at nægte indrømmelse af markedsøkonomisk behandling. Producenten anførte igen, at de vedtægter og den joint venture-kontrakt, som Kommissionen havde modtaget, var en gammel version, som aldrig trådte i kraft og derfor ikke havde nogen betydning for resultatet af vurderingen af virksomhedens opfyldelse af kriterierne vedrørende markedsøkonomisk behandling.
(19)
Som det fremgår af betragtning 28 i forordningen om midlertidig told kunne disse argumenter ikke fjerne tvivlen om det første dokuments autenticitet og om de oplysninger, den eksporterende producent havde afgivet i sin ansøgning om markedsøkonomisk behandling.
(20)
Hvad angår argumentet, at anvendelsen af artikel 18, stk. 1, i grundforordningen er urimelig i dette tilfælde, anvender Kommissionen bestemmelserne i denne artikel fra sag til sag alt efter den enkelte sags nærmere omstændigheder. I den nuværende procedure anses anvendelsen af denne artikel for passende som allerede nævnt i betragtning 26, 27 og 31 i forordningen om midlertidig told, eftersom fremlæggelsen af forfalskede dokumenter sår tvivl om samtlige dokumenter fremlagt af virksomheden.
(21)
Den anden eksporterende producent, som blev nægtet markedsøkonomisk behandling, men som til gengæld blev indrømmet individuel behandling, anfægtede det grundlag, hvorpå Kommissionen havde trukket sin beslutning tilbage. Producenten fandt, at der ikke forelå nye afgørende beviser, som i væsentlig grad kunne anfægte de oprindelige konklusioner og berettige annulleringen af den første beslutning om at indrømme markedsøkonomisk behandling. Producenten anførte, at de unøjagtigheder og mangler, som var fundet i regnskaberne, og som revisoren ikke havde kommenteret, ikke havde nogen materiel indflydelse på regnskabernes pålidelighed.
(22)
Som det fremgår af betragtning 30 i grundforordningen, kunne disse argumenter ikke bortveje tvivlen om nøjagtigheden og fuldstændigheden af de tal, producenten havde fremlagt i sine regnskaber.
(23)
Producenten finder endvidere, at resultatet af undersøgelsen og den individuelle toldsats er urimelig og ude af proportioner, eftersom virksomheden har samarbejdet under proceduren og bliver pålagt samme høje toldsats som virksomheder, som ikke samarbejder, og den virksomhed, som underkastes bestemmelserne i grundforordningens artikel 18. I denne forbindelse kan det nævnes, at virksomheden er underkastet en toldsats, som er resultatet af den metode, der anvendes for virksomheder, som er blevet indrømmet individuel behandling.
(24)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger vedrørende markedsøkonomisk behandling, bekræftes konklusionerne i betragtning 18-32 i forordningen om midlertidig told.
2. Individuel undersøgelse
(25)
Som det fremgår af betragtning 37 i forordningen om midlertidig told anmodede en gruppe af forretningsmæssigt forbundne virksomheder, som ikke indgik i stikprøven, om individuel undersøgelse i overensstemmelse med artikel 17, stk. 3, i grundforordningen og indsendte besvaret ansøgningsformular vedrørende markedsøkonomisk behandling inden for den fastsatte tidsfrist.
(26)
Som nævnt i betragtning 5 blev der aflagt kontrolbesøg hos gruppen af forretningsmæssigt forbundne virksomheder, og det blev fastslået, at virksomhederne ikke opfyldte kriterium 1, 2 og 3 i artikel 2, stk. 7, litra c, i grundforordningen.
(27)
Hvad angår kriterium et, kunne de to forretningsmæssigt forbundne virksomheder ikke fremlægge tilstrækkelige beviser vedrørende aktionærernes bidrag til selskabskapitalen. Aktionærerne overtog de virksomheder, som oprindeligt blev oprettet med statsmidler, uden at de selv bidrog med kapital. Hertil kommer, at der i strid mod vedtægterne ikke blev afholdt aktionærmøder, og der heller ikke forelå referater af sådanne møder, hvilket rejser tvivl om, hvorvidt de forretningsmæssige beslutninger blev truffet af aktionærerne uden statslig indgriben. På baggrund af ovenstående vurderes det, at virksomhederne ikke kunne påvise, at deres forretningsbeslutninger ikke træffes uden væsentlig statslig indgriben.
(28)
Hvad angår kriterium to, viste undersøgelsen, at de to forretningsmæssigt forbundne virksomheders regnskaber ikke blev revideret i henhold til internationale regnskabsstandarder, eftersom de indeholdt en række mangler og fejl som f.eks. bogførte/betalte afgifter, løbende fejl på kontoen for udbetaling af udbytte og manglende afskrivning, som ikke fremgik af revisionspåtegningen.
(29)
Angående kriterium tre undlod den ene forretningsmæssigt forbundne virksomhed at fremlægge deres aftale om brugsretten til jord, der blev ikke fundet posteringer i deres regnskaber og ej heller blev der fremlagt dokumentation for betaling. Den anden virksomhed fik overdraget en brugsret til jord fra sin forretningsmæssigt forbundne virksomhed, hvilket ikke fremgår af regnskaberne, og derfor ikke er afskrevet.
(30)
På baggrund heraf blev det foreslået, at gruppen af virksomheder, som anmodede om individuel undersøgelse, nægtes markedsøkonomisk behandling.
(31)
Kommissionen fremlagde officielt resultaterne af konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling for gruppen af forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Kina og klagerne. De fik endvidere lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres. Der blev ikke modtaget bemærkninger efter fremlæggelse af konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling.
3. Individuel behandling
(32)
Det blev foreløbigt fastslået, at en af de stikprøveudvalgte grupper af eksporterende producenter i Kina, som var blevet nægtet markedsøkonomisk behandling, opfyldte alle betingelserne for individuel behandling.
(33)
Som det fremgår af betragtning 35 i forordningen om midlertidig told, opfyldte den eksporterende producent, for hvilken beslutningen om markedsøkonomisk behandling blev trukket tilbage, betingelserne i artikel 9, stk. 5, i grundforordningen for indrømmelse af individuel behandling.
(34)
EU-erhvervsgrenen anfægtede beslutningen om at indrømme individuel behandling til den virksomhed, for hvilken beslutningen om at indrømme markedsøkonomisk behandling var blevet trukket tilbage, med den begrundelse, at de ufuldstændige regnskaber og uregelmæssighederne rejste tvivl om samtlige virksomhedens data. Det blev imidlertid fastslået, at uregelmæssighederne i regnskaberne ikke havde nogen indflydelse på pålideligheden af virksomhedens eksportpriser. EU-erhvervsgrenens påstand blev derfor afvist.
(35)
På baggrund heraf bekræftes den oprindelige konklusion, at to af de tre eksporterende producenter opfylder alle betingelserne for indrømmelse af individuel behandling. Betragtning 33-36 i forordningen om midlertidig told for så vidt angår individuel behandling bekræftes herved.
(36)
Gruppen af to forretningsmæssigt forbundne virksomheder, som anmodede om individuel undersøgelse, anmodede også om individuel behandling, såfremt det ved undersøgelsen skulle fremgå, at de ikke opfyldte kravene for markedsøkonomisk behandling. Det blev fastslået, at de opfyldte betingelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 5, for indrømmelse af individuel behandling.
(37)
EU-erhvervsgrenen rejste også tvivl om beslutningen om at indrømme gruppen af to forretningsmæssigt forbundne virksomheder individuel behandling ud fra den betragtning, at eftersom virksomhedernes data viste sig at være upålidelige ved vurderingen vedrørende markedsøkonomisk behandling, kunne de heller ikke være et egnet grundlag for indrømmelse af individuel behandling. EU-erhvervsgrenens påstand blev afvist med den begrundelse, at uregelmæssighederne i forbindelse med vurderingen vedrørende markedsøkonomisk behandling ikke havde nogen indflydelse på opfyldelsen af betingelserne for indrømmelse en individuel told, og derfor kunne der indrømmes individuel behandling.
4. Normal værdi
a) Valg af referenceland
(38)
Der blev ikke modtaget bemærkninger til valget af referenceland. Det bekræftes derfor, at Canada er et hensigtsmæssigt og egnet referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7. Konklusionerne i betragtning 39-45 i forordningen om midlertidig told bekræftes herved.
b) Fastsættelse af den normale værdi
(39)
Der mindes om, at det blev anset for mere hensigtsmæssigt at beregne en normal værdi for at tage højde for kvalitetsforskellene mellem samme vare produceret og solgt i Canada og den pågældende vare fra Kina. Den normale værdi blev derfor beregnet på grundlag af den canadiske producents produktionsomkostninger med tillæg af et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger, generalomkostninger og fortjeneste på hjemmemarkedet.
(40)
De virksomheder, som fik indrømmet individuel behandling, bestred beregningen af den normale værdi, og den ene virksomhed rejste navnlig spørgsmålet om, hvorvidt den var blevet beregnet for hver varetype. Det blev bekræftet, at den normale værdi blev beregnet for hver varetype på grundlag af data fra den eneste producent af den pågældende vare i referencelandet. Af hensyn til nødvendigheden af fortrolighed blev den normale værdi oplyst i form af prisintervaller.
(41)
Tre parter fremførte, at den oplyste normale værdi ikke gav en rimelig forståelse af de kendsgerninger og betragtninger, som lå til grund for beregningen af dumpingmargenen. Alle virksomheder anmodede om mere detaljerede oplysninger om beregningen af den normale værdi og om omfanget af de forskellige justeringer af den normale værdi for at tage højde for kvalitetsforskellene. Det vurderedes imidlertid, at virksomhederne havde fået alle de data, der kunne oplyses under hensyntagen til forpligtelsen til at overholde datafortroligheden.
(42)
Denne påstand blev derfor afvist. Konklusionerne i betragtning 46-49 i forordningen om midlertidig told vedrørende fastsættelse af den normale værdi bekræftes herved.
c) Eksportpriser for eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling
(43)
Den ene af de virksomheder, som var blevet indrømmet individuel behandling i den indledende fase, anmodede om nærmere redegørelse for beregningen af emballeringsomkostninger, eftersom der efter deres opfattelse ikke var nogen konsistent sammenhæng mellem de oplyste data om emballeringen og omfanget og værdien af transaktionerne. Eftersom denne virksomhed ikke havde anført emballeringsomkostninger i sin besvarelse af antidumpingspørgeskemaet, blev emballeringsomkostningerne beregnet på grundlag af oplysninger fra de andre to eksporterende producenter, som indgik i stikprøven.
(44)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger til fastsættelsen af eksportprisen, bekræftes konklusionen i betragtning 50 i forordningen om midlertidig told herved.
(45)
Efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner fremførte gruppen af forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der skulle indrømmes individuel behandling, at provisioner ikke burde have været medregnet i de beløb, som blev fratrukket eksportprisen. Påstanden blev accepteret, og eksportprisen blev justeret i overensstemmelse hermed, og gruppens dumpingmargen blev derfor revideret.
d) Sammenligning
(46)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen ab fabrik, bekræftes konklusionen i betragtning 51 og 52 i forordningen om midlertidig told herved.
5. Dumpingmargener
a) For samarbejdende eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling
(47)
En EU-importør af den pågældende vare bifaldt indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, eftersom importprisen derved ville blive genetableret på et ikke-skadevoldende niveau. Importøren var dog af den opfattelse, at en forskel på mere end 10 % mellem de forskellige toldafgifter ville forvride markedet. Derfor anmodede importøren om, at foranstaltningerne ændres på en sådan måde, at den virksomhed, som var blevet indrømmet individuel behandling, og som pålægges en lavere individuel told, ikke burde drage fordel heraf. Importøren hævdede, at der var øget risiko for, at den eksporterende producent med den lavere individuelle told ville omgå foranstaltningerne. Der blev imidlertid ikke fremlagt yderligere oplysninger eller bevis for at underbygge denne påstand, hvorfor den blev afvist.
(48)
På dette grundlag udgør de endelige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Endelig dumping margen
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
62,9 %
Grand Composite Co., Ltd og den hermed forretningsmæssigt forbundne virksomhed Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
48,4 %
Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd
60,7 %
b) For alle andre eksporterende producenter
(49)
Da der ikke er fremsat nogen bemærkninger vedrørende dumpingmargenerne, bekræftes konklusionerne i betragtning 53-57 i forordningen om midlertidig told herved.
(50)
På dette grundlag fastsættes det landsdækkende dumpingniveau endeligt til 62,9 % af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, og konklusionen i betragtning 58 i forordningen om midlertidig told bekræftes.
D. SKADE
1. EU-produktion
(51)
Det præciseres, at udtrykket »EU-erhvervsgrenen« i betragtning 59 i forordningen om midlertidig told refererer til alle EU-producenter. Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende EU-produktionen, bekræftes betragtning 60 i forordningen om midlertidig told.
2. EU-forbruget
(52)
Som forklaret i betragtning 9 bør KN-kode ex 7019 90 91, ex 7019 90 99 og ex 7019 40 00 udgå af beskrivelsen af den pågældende vare. Udelukkelsen af disse koder ændrede ikke konklusionerne vedrørende EU-forbruget, herunder importen, som var baseret på tal indeholdt i klagen suppleret med verificerede tal indhentet fra de samarbejdende virksomheder samt Eurostattal.
(53)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende EU-forbruget, bekræftes konklusionerne i betragtning 61-63 i forordningen om midlertidig told herved.
3. Import fra det pågældende land
(54)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger til dumpingimporten fra det pågældende land med hensyn til omfang, priser og markedsandel, bekræftes konklusionerne i betragtning 64-66 i forordningen om midlertidig told herved.
(55)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende prisunderbud, bekræftes metoden i betragtning 67 og 68 i forordningen om midlertidig told til fastsættelse af prisunderbuddet, herunder også kvalitetsjusteringen. Efter den individuelle undersøgelse, som blev indrømmet efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger over for en gruppe af eksporterende producenter i Kina, blev prissammenligningen af sammenlignelige varetyper taget op til ny behandling. Denne fornyede behandling bekræftede, at dumpingimporten fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens priser med 30-35 % i UP.
4. EU-erhvervsgrenens situation
(56)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende EU-erhvervsgrenens situation, bekræftes konklusionerne i betragtning 69-84 i forordningen om midlertidig told herved.
5. Konklusion vedrørende skade
(57)
Da der ikke er fremsat bemærkninger hertil, bekræftes konklusionerne i betragtning 85-87 i forordningen om midlertidig told herved.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Dumpingimportens virkninger
(58)
Da der ikke er fremsat bemærkninger til dumpingimportens virkninger, bekræftes konklusionerne i betragtning 89-91 i forordningen om midlertidig told herved.
2. Virkningerne af andre faktorer
(59)
Da der ikke er fremsat andre bemærkninger vedrørende virkningerne af andre faktorer, bekræftes konklusionerne i betragtning 92-96 i forordningen om midlertidig told herved.
3. Konklusion om årsagssammenhæng
(60)
Da der ikke er fremsat bemærkninger vedrørende årsagssammenhæng, bekræftes betragtning 97-99 i forordningen om midlertidig told herved.
F. UNIONENS INTERESSER
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(61)
Da der ikke er fremsat bemærkninger i forbindelse med Unionens interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 101-103 i forordningen om midlertidig told.
2. Importørernes interesser
(62)
Da der ikke er fremsat bemærkninger om importørernes interesser, konkluderedes det, at indførelsen af endelige foranstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare ikke ville stride mod importørernes interesser.
3. Brugernes og forbrugernes interesser
(63)
Der mindes om, at brugerne eller forbrugerorganisationerne i undersøgelsens indledende fase ikke indgik i noget samarbejde. Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told fremsendte en brugersammenslutning bemærkninger. Bemærkningerne vedrørte imidlertid kun den potentielt negative virkning af indførelsen af glasfiberskiver, hvis ikke de blev udelukket fra varedækningen. Som det fremgår af betragtning 15, bør glasfiberskiver udelukkes fra varedækningen. Derfor vil indførelsen af endelige antidumpingforanstaltninger ikke have en negativ virkning for brugere af glasfiberskiver.
(64)
Da der ikke blev fremsat yderligere bemærkninger om brugernes og forbrugernes interesser, konkluderedes det, at indførelsen af endelige foranstaltninger vedrørende importen af det pågældende produkt ikke ville stride mod deres interesser.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(65)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der ikke er nogen tvingende grunde til ikke at indføre en endelig antidumpingtold på importen af åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Kina.
G. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(66)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner anførte en kinesisk eksporterende producent, at denne ikke havde fået tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om beregningen af skadesmargenen, eftersom data om EU-erhvervsgrenens mængder, værdier og priser for hver varetype ikke blev oplyst. Virksomheden fremførte som argument, at disse oplysninger ikke kunne betragtes som fortrolige, eftersom stikprøven bestod af fire EU-producenter. Det bør dog bemærkes, at nogle typer varer i UP blev solgt af et meget begrænset antal EU-producenter. Det betragtes derfor som hensigtsmæssigt ikke at oplyse priser, mængder og værdier i forbindelse med sådanne transaktioner. Desuden anses det ikke for nødvendigt at afsløre detaljerede tal for hver eneste type vare for at give parterne tilstrækkelig information om beregningsmetoden og resultaterne af beregningen.
(67)
Samme kinesiske eksporterende producent rejste tvivl om den anvendte målfortjeneste i beregningen af skadesmargenen, navnlig den kendsgerning, at målfortjenesten var identisk med EU-erhvervsgrenens vejede gennemsnitsfortjeneste i UP. Den betvivlede også anvendelsen af dataene fra de stikprøveudvalgte EU-producenter ved beregningen af målfortjenesten i stedet for de data, der refererer til EU-erhvervsgrenen som helhed. Endelig rejste den tvivl om det anvendte målfortjenesteniveau sammenholdt med niveauet i en anden undersøgelse, der blev foretaget for kort tid siden om en nært beslægtet varesektor.
(68)
Som forklaret i betragtning 112 i forordningen om midlertidig told afspejler målfortjenesten den gennemsnitlige fortjeneste, som EU-erhvervsgrenen opnåede i årene 2006-2007, mens den vejede gennemsnitsfortjeneste i UP blev beregnet på grundlag af dataene fra de fire virksomheder, som indgik i stikprøven. Hertil kommer, at der ved denne fortjeneste som forklaret i betragtning 79 i forordningen om midlertidig told ikke tages hensyn til de ekstraordinære omstruktureringsomkostninger, som nogle af de stikprøveudvalgte producenter har indberettet. Det er derfor et rent tilfælde, at disse to fortjenestetal er identiske.
(69)
Angående spørgsmålet om, hvilke data der skal anvendes for at beregne målfortjenesten, bør det bemærkes, at fortjenesteniveauet ved stikprøveundersøgelser er en af mikroindikatorerne i skadesanalysen. Følgelig anses det beregnede tal for stikprøven for repræsentativt for EU-erhvervsgrenen som helhed. I en undersøgelse, hvor der anvendes stikprøver, er den målfortjeneste, som anvendes ved beregningen af skadesmargenen, altid baseret på data fra de virksomheder, som indgår i stikprøven.
(70)
Endelig bør det i forbindelse med henvisningen til en anden antidumpingundersøgelse understreges, at resultaterne og konklusionerne fra hver undersøgelse er baseret på de data vedrørende en specifik varedefinition og en specifik periode, som er indsamlet fra samarbejdende virksomheder i hver undersøgelse. Det er derfor umuligt at foretage en direkte sammenligning mellem resultaterne af disse to separate undersøgelser og to forskellige UP.
(71)
Med hensyn til skadestærsklen kan det nævnes, at som følge af korrektionen af en skrivefejl ved beregningen af den foreløbige skadesmargen vedrørende en eksporterende producent blev dennes margen opjusteret. Dette har imidlertid ikke indflydelse på størrelsen af denne virksomheds antidumpingtold, eftersom tolden er baseret på dumpingmargenen.
(72)
Det bør også næves, at der i forbindelse med indrømmelsen af individuel behandling til en anden gruppe kinesiske eksporterende producenter som nævnt i betragtning 32 også blev beregnet en individuel skadesmargen for dem.
(73)
Som følge af de i betragtning 71 nævnte revisioner blev den vejede gennemsnitlige skadesmargen for de samarbejdende eksporterende producenter, som ikke indgik i stikprøven, og restskadesmargenen for ikke-samarbejdende producenter også revideret.
(74)
På grundlag heraf udgør de endelige skadesmargener følgende i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Endelig skadesmargen
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
69,1 %
Grand Composite Co. Ltd og den hermed forretningsmæssigt forbundne virksomhed Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
77,4 %
Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd
87,6 %
Vejet gennemsnit på basis af stikprøven for de samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven
72,1 %
Restmargen for ikke-samarbejdende producenter og Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd.
87,6 %
2. Endelige foranstaltninger
(75)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, indføres en endelig antidumpingtold på importen af den pågældende vare svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told. Alle toldsatser bør derfor fastsættes på samme niveau som de konstaterede dumpingmargener.
(76)
Der foreslås følgende antidumpingtold:
Virksomhed
Skadestærskel
Dumpingmargen
Antidumpingtold
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
69,1 %
62,9 %
62,9 %
Grand Composite Co., Ltd og den hermed forretningsmæssigt forbundne virksomhed Ningbo Grand Fiberglass Co. Ltd
77,4 %
48,4 %
48,4 %
Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd
87,6 %
60,7 %
60,7 %
Vejet gennemsnit på basis af stikprøven for de samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgår i stikprøven
72,1 %
57,7 %
57,7 %
Restmargen for ikke-samarbejdende producenter og Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
87,6 %
62,9 %
62,9 %
(77)
Antidumpingtolden for individuelle virksomheder i denne forordning blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler således den situation, der konstateredes i forbindelse med undersøgelsen vedrørende ovennævnte virksomheder. Denne told (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) finder udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af denne told, men er omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«.
(78)
Alle anmodninger om anvendelse af en individuel antidumpingtoldsats for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) bør omgående indgives til Kommissionen (3) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter med hensyn til produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed gennem en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
(79)
Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og overvejelser, der lå til grund for den påtænkte anbefaling af indførelsen af en endelig antidumpingtold. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af de endelige konklusioner. Der blev taget behørigt hensyn til parternes bemærkninger, og konklusionerne er, hvor det har været relevant, blevet ændret i overensstemmelse hermed.
(80)
Gruppen af to forretningsmæssigt forbundne virksomheder, som anmodede om individuel behandling, og som blev indrømmet individuel behandling, gav udtryk for, at den påtænkte at afgive et tilsagn. Gruppen afgav ikke et tilsagn inden for fristen i grundforordningens artikel 8, stk. 2, hvorfor det ikke kunne tages i betragtning.
(81)
For at sikre lige behandling af nye eksportører og de samarbejdende virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og som er nævnt i bilaget til denne forordning, bør der fastsættes bestemmelser om, at den vejede gennemsnitlige told, der indføres for sidstnævnte virksomheder, også skal gælde for nye eksportører, som ellers ville være berettiget til en genoptagelse af undersøgelsen i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 4, da nævnte artikel ikke finder anvendelse, når der er blevet anvendt stikprøver.
3. Endelig opkrævning af midlertidig told
(82)
På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og omfanget af den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told. Da glasfiberskiver nu er udelukket fra varedækningen (jf. betragtning 15) frigives de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told på importen af glasfiberskiver. Hvis den endelige told er lavere end den midlertidige told, bør beløb, for hvilke der midlertidigt er stillet sikkerhed ud over den endelige told, frigives -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres hermed en endelig antidumpingtold på importen af åben mesh-stoffer af glasfibre med en cellestørrelse på mere end 1,8 mm i både længde og bredde og med en vægt på mere end 35 g pr. m2, som ikke omfatter glasfiberskiver, og som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7019 51 00 og ex 7019 59 00 (Taric-kode 7019510010 og 7019590010), og som har oprindelse i Folkerepublikken Kina.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder:
Virksomhed
Told (%)
Taric-tillægskode
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co., Ltd og den hermed forretningsmæssigt forbundne virksomhed Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
48,4
B007
Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd
60,7
B122
Virksomheder anført i bilag I
57,7
B008
Alle andre virksomheder
62,9
B999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 nævnte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 138/2011 på importen af glasfiberskiver med oprindelse i Folkerepublikken Kina, frigives på anmodning herom.
2. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 138/2011 på importen af visse åben mesh-stoffer af glasfibre med oprindelse i Folkerepublikken Kina, opkræves endeligt, såfremt der er tale om de varer, der i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7019 51 00 og ex 7019 59 00. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives, herunder også de beløb, der ville være blevet stillet som sikkerhed for de varer, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7019 40 00, ex 7019 90 91 and ex 7019 90 99.
Artikel 3
Hvis en ny eksporterende producent i Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at den pågældende virksomhed:
-
ikke har eksporteret den vare, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, til Unionen i undersøgelsesperioden (1. april 2009 til 30. marts 2010)
-
ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i Folkerepublikken Kina, som er genstand for de ved denne forordning indførte antidumpingforanstaltninger
-
faktisk har eksporteret de pågældende varer til Unionen efter den undersøgelsesperiode, hvorpå foranstaltningerne er baseret, eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Unionen,
kan Rådet ved simpelt flertal efter forslag fremsat af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg ændre artikel 1, stk. 2, ved at tilføje den nye eksporterende producent til de samarbejdende virksomheder, der ikke indgik i stikprøven og derfor er omfattet af den vejede gennemsnitlige toldsats på 57,7 %.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 3. august 2011.
PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 791/2011
ze dne 3. srpna 2011
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Nařízením (EU) č. 138/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (ČLR).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podaly společnosti Saint-Gobain Vertex spol. s r. o., Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövetgyártó, „Valmieras stikla šķiedra“ AS a Vitrulan Technical Textiles GmbH (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby některých otevřených síťovin ze skleněných vláken v Unii.
(3)
Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů význačných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. Následný postup
(4)
Po poskytnutí informací o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemně vyjádřilo. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.
(5)
Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Kromě inspekcí na místě uvedených v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly uskutečněny další inspekce na místě v prostorách těchto společností:
Vyvážející výrobce, který požádal o individuální zjišťování:
-
Yuyao Feitian Fiberglass Co. Ltd
a obchodník, který je s ním ve spojení:
-
Yuyao Winter International Trade Co. Ltd
Dovozce v Unii, který není ve spojení:
-
Vimaplás - Tecidos Técnicos Lda., Portugalsko
(6)
Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž bylo založeno doporučení uložit konečné antidumpingové clo na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, ve které se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.
(7)
Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly posouzeny a ve vhodných případech zohledněny.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(8)
Podle 14. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jsou dotčeným výrobkem otevřené síťoviny vyrobené ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2 pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99.
(9)
Po uložení prozatímních opatření další analýza ukázala, že dotčený výrobek nelze zařadit do tří ze čtyř kódů KN uvedených v 8. bodě odůvodnění. Proto by měly být kódy KN ex 7019 90 91, ex 7019 90 99 a ex 7019 40 00 odstraněny z popisu dotčeného výrobku.
(10)
Dále se připomíná, jak bylo vysvětleno v 16. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že jeden z vyvážejících výrobců v ČLR požádal o vyjádření, zda kotouče ze skleněných vláken spadají do definice výrobku. Výrobní odvětví Unie dospělo k názoru, že tyto kotouče ze skleněných vláken jsou navazujícími výrobky s odlišnými vlastnostmi, než má dotčený výrobek. Bylo však rozhodnuto shromažďovat další informace od zúčastněných stran, dokud nebude v této záležitosti učiněn konečný závěr.
(11)
Po poskytnutí prozatímních informací předložilo výrobní odvětví Unie a Federace evropských výrobců brusiva (FEPA) zastupující uživatele kotoučů ze skleněných vláken důkazy, které prokazují, že ve výrobním procesu je nutné podniknout řadu kroků k přeměně otevřených síťovin ze skleněných vláken na kotouče ze skleněných vláken. Fyzický tvar kotouče je také jiný než tvar dotčeného výrobku, který je obvykle dodáván v rolích (úzkých nebo širokých), a je také obvykle určen k jinému konečnému použití (vyztužování brusných kotoučů). Tyto argumenty sdílí čínský vyvážející výrobce.
(12)
Dále se poznamenává, že kotouče ze skleněných vláken nebyly vyráběny nebo prodávány žádným z vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku ani výrobci v Unii.
(13)
Jeden výrobce kotoučů ze skleněných vláken v Unii, který se přihlásil po uložení prozatímních opatření, namítal, že by kotouče ze skleněných vláken neměly být vyloučeny z působnosti definice výrobku. Tvrdil, že kotouče ze skleněných vláken nejsou navazujícími výrobky, ale že by mělo být určeno jasné rozhraní mezi dotčeným a navazujícím výrobkem ve fázi, kdy jsou role otevřených síťovin povrchově upravovány. Podle této společnosti je povrchová úprava rolí otevřených síťovin používaných ve stavebním sektoru jiná než povrchová úprava rolí otevřených síťovin používaných později k výrobě kotoučů ze skleněných vláken. V druhém případě jsou role povrstvené fenolovou pryskyřicí. Jinými slovy, chemické vlastnosti rolí otevřených síťovin určených k výrobě kotoučů ze skleněných vláken jsou údajně stejné jako chemické vlastnosti kotoučů ze skleněných vláken. Podle této společnosti uvedené druhy rolí otevřených síťovin nemohou být použity k vyztužování ve stavebnictví, což je hlavním použitím dotčeného výrobku. Společnost proto vznesla námitku, že pokud by měly být kotouče ze skleněných vláken vyloučeny z působnosti definice výrobku, měly by z ní být také vyloučeny role otevřených síťovin povrstvených fenolovou pryskyřicí.
(14)
Jak je vysvětleno v 13. bodě odůvodnění, uvedená společnost se přihlásila až po uložení prozatímních opatření, a tudíž neposkytla na podporu svých tvrzení ověřitelné údaje. Protože ze šetření nebyly k dispozici žádné údaje týkající se různých druhů povrchové úpravy, tvrzení společnosti nemohlo být posouzeno na základě údajů získaných během šetření. Navíc mají různé druhy rolí otevřených síťovin stejné základní fyzikální vlastnosti bez ohledu na povrchovou úpravu, a tudíž by role otevřených síťovin povrstvených fenolovou pryskyřicí neměly být vyloučeny. Uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.
(15)
Na základě údajů shromážděných během šetření a důkazů předložených vyvážejícím výrobcem uvedeným v 10. bodě odůvodnění, výrobním odvětvím Unie a federací FEPA v jejich připomínkách k poskytnutí prozatímních informací byla žádost o vyloučení kotoučů ze skleněných vláken z působnosti definice výrobku přijata. Dospělo se tedy k závěru, že kotouče ze skleněných vláken, které jsou navazujícím výrobkem, nemají stejné fyzikální vlastnosti jako otevřené síťoviny a mají odlišné použití, a měly by být tudíž vyloučeny z definice dotčeného výrobku uvedené v prozatímním nařízení. Kotouče ze skleněných vláken se tudíž s konečnou platností z řízení vylučují.
2. Obdobný výrobek
(16)
Jelikož nebyly k obdobnému výrobku vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 17. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
C. DUMPING
1. Zacházení jako v tržním hospodářství
(17)
Podle 18. až 32. bodu odůvodnění prozatímního nařízení bylo zpočátku navrženo přiznat zacházení jako v tržním hospodářství dvěma společnostem, ale v pozdější fázi řízení bylo rozhodnuto tento návrh změnit poté, co byla prošetřena tvrzení týkající se statusu dotčených společností pro zacházení jako v tržním hospodářství, která byla shledána správnými.
(18)
Jeden z vyvážejících výrobců, u kterého se uplatnil článek 18 základního nařízení, opakoval své již dříve předložené námitky, když byl informován o úmyslu Komise zamítnout mu žádost o zacházení jako v tržním hospodářství. Opět tvrdil, že Komise obdržela staré verze stanov a smlouvy o společném podnikání, které nikdy nenabyly platnosti, a neměly tudíž dopad na výsledky posouzení společnosti pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.
(19)
Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, nemohly tyto námitky odstranit pochyby ohledně pravosti dokumentů a informací, které vyvážející výrobce původně předložil spolu s žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství.
(20)
Pokud jde o námitku, že uplatnění čl. 18 odst. 1 základního nařízení je v tomto případě nepřiměřené, Komise používá ustanovení uvedeného článku individuálně podle skutkové podstaty věci. V tomto řízení bylo uplatnění uvedeného článku považováno za přiměřené, jak bylo již uvedeno v 26., 27. a 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, protože poskytnutím zfalšovaných dokumentů společnost vzbudila pochyby o všech dokumentech, které poskytla.
(21)
Druhý vyvážející výrobce, kterému bylo zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuto, ale místo toho mu bylo přiznáno individuální zacházení, vznesl námitky proti důvodům, na jejichž základě Komise změnila své rozhodnutí. Tvrdil, že neexistovaly žádné nové závažné důkazy, které by mohly podstatně zpochybnit původní zjištění a tím opodstatnit zrušení původního rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Argumentoval tím, že nepřesnosti a neúplnosti nalezené v jeho účetní závěrce, o kterých se nezmiňovala zpráva auditora, neměly podstatný dopad na důvěryhodnost jeho účetnictví.
(22)
Jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tyto námitky nemohly odstranit pochyby o přesnosti a úplnosti údajů, které ve své účetní závěrce předložil.
(23)
Uvedený výrobce považuje též závěr šetření a uloženou individuální celní sazbu za nespravedlivé a nepřiměřené, protože společnost během řízení spolupracovala, a přesto jí byla vyměřena nejvyšší celní sazba stejně jako nespolupracujícím společnostem a společnosti, u které byl uplatněn článek 18 základního nařízení. V tomto ohledu se poznamenává, že společnosti byla vyměřena celní sazba, která je výsledkem obvyklé metodiky používané pro společnosti, kterým bylo přiznáno individuální zacházení.
(24)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzují se 18. až 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Individuální zjišťování
(25)
Jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, skupina společností ve spojení, která nebyla zařazena do vzorku, požádala o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení a podala žádost o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě.
(26)
Jak je uvedeno v 5. bodě odůvodnění, byla uskutečněna inspekce na místě v prostorách skupiny společností ve spojení a bylo zjištěno, že tyto společnosti nesplnily kritéria č. 1, 2 a 3 stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(27)
Pokud jde o kritérium č. 1, uvedené dvě společnosti ve spojení neposkytly dostatečné důkazy o příspěvku podílníků k základnímu kapitálu společností. Podílníci převzali společnosti, které byly původně založeny ze státních prostředků, ale sami nezaplatili žádné příspěvky. V rozporu s požadavky stanov se nekonaly také žádné schůze podílníků a nebyly poskytnuty žádné zápisy z těchto schůzí, což vyvolává pochyby o tom, že podílníci činili obchodní rozhodnutí bez zásahů státu. Se zřetelem na výše uvedené se usuzuje, že tyto společnosti nemohly prokázat, že se jejich obchodní rozhodnutí činí bez zásadních zásahů státu.
(28)
Pokud jde o kritérium č. 2, šetření ukázalo, že účetnictví uvedených dvou společností ve spojení nebylo prověřeno auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, protože obsahovalo množství účetních nedostatků a chyb, například zaúčtované/zaplacené daně, opakující se chyby v evidenci splatných dividend a chybějící odpisy, které nebyly uvedeny ve zprávách auditora.
(29)
Pokud jde o kritérium č. 3, jedna společnost ve spojení nepředložila dohodu o právu užívat pozemky, v jejím účetnictví chybělo zaúčtování a nebyl předložen žádný doklad o zaplacení. Druhá společnost získala právo užívat pozemky od společnosti, se kterou je ve spojení, zdarma, což nebylo zaúčtováno, a tudíž odepsáno.
(30)
Se zřetelem na výše uvedené bylo navrhnuto, aby bylo zacházení jako v tržním hospodářství skupině společností, které žádaly o individuální zjišťování, zamítnuto.
(31)
Komise oficiálně sdělila skupině dotčených společností ve spojení v ČLR a žadatelům výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody. Po sdělení zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství nebyly obdrženy žádné připomínky.
3. Individuální zacházení
(32)
Předběžně bylo stanoveno, že jedna společnost ze skupiny vyvážejících výrobců v ČLR, která byla zařazena do vzorku a které bylo zamítnuto zacházení jako v tržním hospodářství, splnila všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení.
(33)
Kromě toho, jak je uvedeno v 35. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vyvážející výrobce, kterému bylo zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuto, splňoval podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení, aby mu bylo přiznáno individuální zacházení.
(34)
Výrobní odvětví Unie zpochybnilo rozhodnutí o přiznání individuálního zacházení společnosti, v jejímž případě bylo rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství zvráceno, přičemž tvrdilo, že neúplné účetnictví a nesrovnalosti zpochybňují všechny údaje, které společnost poskytla. Bylo však zjištěno, že nesrovnalosti nalezené v účetnictví neměly vliv na věrohodnost vývozních cen společnosti. Tvrzení výrobního odvětví Unie bylo proto zamítnuto.
(35)
Se zřetelem na výše uvedené se tudíž potvrzuje původní závěr, že dva ze tří vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku, splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení. Potvrzují se 33. až 36. bod odůvodnění prozatímního nařízení týkající se individuálního zacházení.
(36)
Kromě toho skupina dvou společností ve spojení, která požádala o individuální zjišťování, také požádala o individuální zacházení, pokud by šetření stanovilo, že nesplňují podmínky k přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Bylo zjištěno, že splňují podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení nutné k přiznání individuálního zacházení.
(37)
Výrobní odvětví Unie rozhodnutí o přiznání individuálního zacházení skupině dvou společností ve spojení také zpochybnilo, přičemž tvrdilo, že pokud byly údaje týkající se těchto společností shledány nedůvěryhodné pro posouzení s ohledem na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nemohou být tyto údaje považovány za dostatečné k přiznání individuálního zacházení. Tvrzení výrobního odvětví Unie bylo zamítnuto, protože nalezené nesrovnalosti, které se týkaly posouzení s ohledem na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, neměly vliv na možnost uložení individuální celní sazby, a tudíž individuální zacházení mohlo být přiznáno.
4. Běžná hodnota
a) Výběr srovnatelné země
(38)
K výběru srovnatelné země nebyly obdrženy žádné připomínky. Proto se potvrzuje, že Kanada byla vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení. Potvrzují se proto 39. až 45. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
b) Stanovení běžné hodnoty
(39)
Připomíná se, že bylo považováno za vhodnější určit běžnou hodnotu početně s ohledem na rozdíly v kvalitě obdobného výrobku vyráběného a prodávaného v Kanadě a dotčeného výrobku z ČLR. Běžná hodnota byla proto početně určena s použitím výrobních nákladů kanadského výrobce a přiměřené částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk na domácím trhu.
(40)
Společnosti, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, nesouhlasily s výpočtem určené běžné hodnoty a jedna z nich zvláště zpochybňovala, zde byla určena pro daný druh výrobku. Bylo potvrzeno, že běžná hodnota byla určena pro daný druh výrobku na základě údajů obdržených od jediného výrobce dotčeného výrobku ve srovnatelné zemi. Za účelem zachování důvěrnosti byla sdělena běžná hodnota ve formě cenových rozpětí.
(41)
Tři strany uvedly, že zveřejněná běžná hodnota neumožnila přiměřené pochopení skutečností a úvah, na jejichž základě bylo dumpingové rozpětí stanoveno. Všechny společnosti požádaly o více podrobností o tom, jak byla běžná hodnota určena, včetně výše různých přizpůsobení, kterým byla běžná hodnota podrobena za účelem zohlednění rozdílů v kvalitě. Bylo však usouzeno, že s ohledem na povinné zachování důvěrnosti údajů byly společnostem poskytnuty všechny informace, které mohly být sděleny.
(42)
Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto. Potvrzují se 46. až 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení týkající se určení běžné hodnoty.
c) Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(43)
Jedna ze společností, kterým bylo přiznáno individuální zacházení v prozatímní fázi, požádala o vysvětlení výpočtu nákladů na balení, protože soudila, že sdělené údaje o balení nevykazovaly soudržnou korelaci ani k objemu, ani k hodnotě transakcí. Protože tato společnost neuvedla ve své odpovědi na antidumpingový dotazník žádné náklady na balení, byly náklady na balení vypočítány na základě informací obdržených od zbývajících dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
(44)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se určení vývozní ceny, potvrzuje se 50. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(45)
Po poskytnutí konečných zjištění skupina společností ve spojení, které má být přiznáno individuální zacházení, tvrdila, že náklady na provize neměly být zohledněny při výpočtu různých úprav odečítaných od vývozní ceny. Námitka byla přijata, vývozní cena byla odpovídajícím způsobem upravena a v důsledku toho bylo revidováno dumpingové rozpětí této skupiny.
d) Srovnání
(46)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se srovnání běžné hodnoty a vývozních cen ze závodu, potvrzují se 51. a 52. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Dumpingová rozpětí
a) Pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
(47)
Jeden z dovozců dotčeného výrobku v Unii uvítal uložení prozatímních opatření, protože mohou vrátit dovozní cenu na úroveň, která nepůsobí újmu. Usoudil však, že by rozdíl více než 10 % mezi různými uloženými cly mohl narušit trh. Požádal tudíž o revizi opatření, aby společnost, jíž bylo přiznáno individuální zacházení a na kterou se vztahuje individuální celní sazba, nemohla mít z tohoto rozdílu výhodu. Dovozce tvrdil, že riziko obcházení ze strany vyvážejícího výrobce s nižší individuální celní sazbou se zvýšilo. Nebyly však poskytnuty žádné doplňující informace nebo důkazy, které by podpořily toto tvrzení, a proto nebylo zohledněno.
(48)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
62,9 %
Grand Composite Co., Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
48,4 %
Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd
60,7 %
b) Pro všechny ostatní vyvážející výrobce
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se dumpingových rozpětí, potvrzují se 53. až 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(50)
Na základě toho byla celostátní úroveň dumpingu s konečnou platností stanovena na 62,9 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením a potvrzuje se 58. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
D. ÚJMA
1. Výroba v Unii
(51)
Je zřejmé, že výraz „výrobní odvětví Unie“ v 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se vztahuje na všechny výrobce v Unii. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby v Unii, potvrzuje se 60. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Spotřeba v Unii
(52)
Jak je vysvětleno v 9. bodě odůvodnění, kódy KN ex 7019 90 91, ex 7019 90 99 a ex 7019 40 00 by měly být odstraněny z popisu dotčeného výrobku. Vyloučení těchto kódů nezměnilo zjištění týkající se spotřeby v Unii, včetně dovozu, která byla založena na číselných údajích obsažených v podnětu, doplněných o ověřené číselné údaje, které dodaly spolupracující společnosti a Eurostat.
(53)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně spotřeby v Unii, potvrzují se 61. až 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Dovoz z dotčené země
(54)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se objemu, cen a podílu na trhu dumpingového dovozu z dotčené země, potvrzují se zjištění uvedená v 64. až 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(55)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se cenového podbízení, potvrzuje se metodika stanovení cenového podbízení popsaná v 67. a 68. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, včetně úpravy zohledňující kvalitu. Avšak po individuálním zjišťování, které bylo přiznáno po uložení prozatímních opatření jedné skupině vyvážejících výrobců v ČLR, bylo přehodnoceno srovnání cen podobných druhů výrobků. Toto přehodnocení potvrdilo, že cenové podbízení dumpingového dovozu z ČLR během období šetření činilo 30-35 % oproti cenám výrobního odvětví Unie.
4. Situace výrobního odvětví Unie
(56)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se situace výrobního odvětví Unie, potvrzují se 69. až 84. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Závěr o újmě
(57)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se závěru o újmě, potvrzují se 85. až 87. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
E. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Účinky dumpingového dovozu
(58)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se účinků dumpingového dovozu, potvrzují se 89. až 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Účinky dalších činitelů
(59)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se účinků dalších činitelů, potvrzují se 92. až 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Závěr o příčinné souvislosti
(60)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se příčinné souvislosti, potvrzují se 97. až 99. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
F. ZÁJEM UNIE
1. Zájem výrobního odvětví Unie
(61)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se zájmu výrobního odvětví Unie, potvrzují se 101. až 103. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem dovozců
(62)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se zájmu dovozců, byl vyvozen závěr, že uložení konečných opatření na dovoz dotčeného výrobku by nebylo proti zájmům dovozců.
3. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(63)
Připomíná se, že v prozatímní fázi šetření žádný z uživatelů nebo spotřebitelských organizací nespolupracoval. Po vyhlášení prozatímního nařízení předložil jeden svaz uživatelů své připomínky. Připomínky se však vztahovaly jen k možnému negativnímu dopadu uložených opatření na kotouče ze skleněných vláken za předpokladu, že by nebyly vyloučeny z působnosti definice výrobku. Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění, soudí se, že kotouče ze skleněných vláken by měly být z působnosti definice výrobku vyloučeny. Uložení konečných antidumpingových opatření proto nebude mít negativní dopad na uživatele kotoučů ze skleněných vláken.
(64)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zájmu uživatelů a spotřebitelů, byl vyvozen závěr, že by uložení konečných opatření na dovoz dotčeného výrobku nebylo proti jejich zájmům.
4. Závěr o zájmu Unie
(65)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že neexistují žádné závažné důvody proti uložení konečného antidumpingového cla na dovoz otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR.
G. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(66)
Po poskytnutí prozatímních informací jeden čínský vyvážející výrobce tvrdil, že neobdržel dostatečně podrobné údaje o výpočtu rozpětí újmy, které se na něj vztahuje, protože údaje týkající se objemů, hodnot a cen výrobního odvětví Unie pro daný druh výrobku nebyly zveřejněny. Tato společnost tvrdila, že jelikož do vzorku byli zařazeni čtyři výrobci v Unii, uvedená informace nemohla být považována za důvěrnou. Je však třeba poznamenat, že některé druhy výrobků prodával během období šetření jen velmi malý počet výrobců v Unii. Bylo proto považováno za obezřetné nezveřejnit ceny, objemy a hodnoty těchto transakcí. K tomu, aby bylo stranám poskytnuto dostatečné objasnění výpočtové metodiky a výsledku výpočtu, není také považováno za nutné sdělovat podrobná čísla pro každý druh výrobku.
(67)
Stejný čínský vyvážející výrobce zpochybnil cílový zisk použitý při výpočtu rozpětí újmy, a zejména skutečnost, že se cílový zisk rovnal váženému průměru zisku výrobního odvětví Unie během období šetření. Dále zpochybnil použití údajů od výrobců v Unii zařazených do vzorku při stanovení cílového zisku místo údajů o výrobním odvětví Unie jako celku. Nakonec zpochybnil úroveň použitého cílového zisku vzhledem k cílovému zisku, který byl použit během jiného nedávného šetření týkajícího se úzce příbuzného výrobního sektoru.
(68)
Jak je vysvětleno ve 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, cílový zisk odráží průměrný zisk, kterého dosáhlo výrobní odvětví Unie v letech 2006-2007, zatímco vážený průměr zisk během období šetření byl vypočten na základě údajů, které poskytly čtyři společnosti zařazené do vzorku. Kromě toho, jak je vysvětleno v 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tento zisk nezohlednil mimořádné výdaje na restrukturalizaci, které byly uvedeny některými výrobci zařazenými do vzorku. Je proto pouhá náhoda, že tato dvě čísla týkající se zisku jsou shodná.
(69)
Pokud jde o otázku, které údaje je třeba použít k výpočtu cílového zisku, je třeba poznamenat, že při použití vzorku je úroveň zisku jedním z mikroindikátorů analýzy újmy. Proto je číselná hodnota, která byla stanovena pro vzorek, považována za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie jako celek. Během šetření, kde se používá výběr vzorku, je cílový zisk použitý při výpočtu rozpětí újmy vždy založen na údajích, které poskytly společnosti zařazené do vzorku.
(70)
Na závěr je třeba zdůraznit, že pokud jde o odkaz na cílový zisk použitý během jiného antidumpingového šetření, zjištění a závěry z každého šetření jsou založeny na údajích, které poskytly spolupracující společnosti z každého šetření, pro specifický popis výrobku a specifické období. Není tudíž možné stanovit přímou souvislost mezi zjištěními těchto dvou oddělených šetření a dvěma odlišnými obdobími šetření.
(71)
Pokud jde o úroveň pro odstranění újmy, bylo v důsledku opravy administrativní chyby ve výpočtu prozatímního rozpětí újmy týkajícího se jednoho vyvážejícího výrobce toto rozpětí následně upraveno směrem nahoru. Tato skutečnost však nemá dopad na úroveň antidumpingového cla této společnosti, protože clo je stanoveno na základě dumpingového rozpětí.
(72)
Dále je třeba poznamenat, že v důsledku přiznání individuálního zacházení další skupině čínských vyvážejících výrobců, jak bylo vysvětleno v 32. bodě odůvodnění, pro ně bylo vypočteno individuální rozpětí újmy.
(73)
Jako důsledek revizí uvedených v 71. bodě odůvodnění byly rovněž revidovány vážené průměrné rozpětí újmy pro spolupracující vyvážející výrobce nezařazené do vzorku a zbytkové rozpětí újmy pro nespolupracující výrobce.
(74)
Na základě toho konečná rozpětí újmy vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:
Společnost
Konečné rozpětí újmy
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
69,1 %
Grand Composite Co., Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
77,4 %
Yuayo Feitian Fiberglass Co., Ltd
87,6 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku
72,1 %
Zbytkové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce a Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
87,6 %
2. Konečná opatření
(75)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se usuzuje, že je třeba v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení uložit konečná antidumpingová opatření ohledně dovozu dotčeného výrobku, a to na úrovni, která odpovídá nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V souladu s tímto pravidlem je třeba stanovit všechny celní sazby na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.
(76)
Navrhované sazby antidumpingového cla jsou následující:
Společnost
Rozpětí pro odstranění újmy
Dumpingové rozpětí
Sazba antidumpingového cla
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
69,1 %
62,9 %
62,9 %
Grand Composite Co., Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
77,4 %
48,4 %
48,4 %
Yuayo Feitian Fiberglass Co., Ltd
87,6 %
60,7 %
60,7 %
Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku
72,1 %
57,7 %
57,7 %
Zbytkové procento pro nespolupracující vyvážející výrobce a Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd
87,6 %
62,9 %
62,9 %
(77)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(78)
S veškerými žádostmi o použití antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vzniku nového výrobního nebo prodejního subjektu) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně činností společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo se změnou výrobního či prodejního subjektu. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(79)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečných antidumpingových cel. Stranám byla poskytnuta lhůta, ve které mohly k poskytnutí konečných informací zaujmout stanovisko. Vyjádření stran byla řádně přezkoumána a zjištění byla v případě potřeby odpovídajícím způsobem upravena.
(80)
Skupina dvou společností ve spojení, které požádaly o individuální zjišťování a bylo jim přiznáno individuální zacházení, vyjádřila svůj záměr nabídnout závazek. Skupina však neposlala žádnou nabídku závazku ve stanovené lhůtě uvedené v čl. 8 odst. 2 základního nařízení, a proto na to nemohl být brán zřetel.
(81)
Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro případné nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení, mělo by být stanoveno, že se vážené průměrné clo uložené spolupracujícím společnostem použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož uvedený článek se nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.
3. Konečný výběr prozatímních cel
(82)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Jelikož jsou kotouče ze skleněných vláken nyní vyloučeny z působnosti definice výrobku (viz 15. bod odůvodnění), částky prozatímně zajištěné z dovozu kotoučů ze skleněných vláken by měly být uvolněny. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, uvolní se částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz otevřených síťovin vyrobených ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00 (kódy TARIC 7019510010 a 7019590010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd
62,9
B006
Grand Composite Co., Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd
48,4
B007
Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd
60,7
B122
Společnosti uvedené v příloze I
57,7
B008
Všechny ostatní společnosti
62,9
B999
3. Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba použitelná na všechny ostatní společnosti.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 138/2011 z dovozu kotoučů ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky se na žádost uvolní.
2. Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 138/2011 z dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky se vybírají s konečnou platností, pokud jde o výrobky v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby antidumpingového cla, se uvolňují, včetně částek, které byly případně zajištěny v případě výrobků v současnosti kódů KN ex 7019 40 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99.
Článek 3
Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:
-
nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1 během období šetření (od 1. dubna 2009 do 30. března 2010),
-
není ve spojení s žádným z vývozců nebo výrobců v Čínské lidové republice, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením,
-
skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,
může Rada na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem změnit prostou většinou čl. 1 odst. 2 přidáním nového vyvážejícího výrobce ke spolupracujícím společnostem, které nebyly zařazeny do vzorku, a na něž se tedy vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 57,7 %.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. srpna 2011.