KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1258/2011
af 2. december 2011
om ændring af forordning (EF) nr. 1881/2006 for så vidt angår grænseværdier for nitrat i fødevarer
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 315/93 af 8. februar 1993 om fællesskabsprocedurer for forurenende stoffer i levnedsmidler (1), særlig artikel 2, stk. 3, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006 af 19. december 2006 om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i fødevarer (2) er der fastsat grænseværdier for visse bladgrøntsagers nitratindhold.
(2)
Til trods for udviklingen i god landbrugspraksis overskrides grænseværdierne i nogle tilfælde, og der blev derfor indrømmet visse medlemsstater en midlertidig undtagelse vedrørende markedsføring af visse bladgrøntsager, som er dyrket og bestemt til konsum på deres område, med større nitratindhold end de fastsatte grænseværdier.
(3)
Siden anvendelsen af grænseværdierne for nitrat i salat og spinat, er der gennemført mange undersøgelser vedrørende de faktorer, der har betydning for forekomsten af nitrat i salat og spinat, og de foranstaltninger, der skal træffes for at reducere forekomsten af nitrat i salat og spinat så meget som muligt. Trods fremskridt i god landbrugsmæssig praksis med henblik på at reducere forekomsten af nitrat i salat og spinat og en streng anvendelse af denne gode landbrugspraksis er det i visse regioner i Unionen ikke muligt konsekvent at opnå et nitratindhold i salat og frisk spinat, som ligger under de nuværende grænseværdier. Grunden hertil er, at klimaet og navnlig lysforholdene er den vigtigste afgørende faktor for forekomsten af nitrat i salat og spinat. Disse klimaforhold kan ikke styres eller ændres af producenten.
(4)
For at give et ajourført videnskabeligt grundlag for en mere langsigtet strategi for styring af den risiko, som nitrat i grøntsager indebærer, var der behov for en videnskabelig risikovurdering fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA), hvor der tages hensyn til ny viden. Ved en sådan vurdering skulle der tages hensyn til alle relevante betragtninger om risici og fordele, f.eks. afvejning af potentielle negative virkninger af nitrat over for potentielle positive virkninger af indtagelse af grøntsager, f.eks. antioxidantvirkninger eller andre egenskaber, der på en vis måde kan modvirke eller opveje de risici, der er forbundet med nitrat og de resulterende nitrosoforbindelser.
(5)
Efter anmodning fra Europa-Kommissionen afgav Ekspertpanelet for Forurenende Stoffer i Fødevarekæden (i det følgende benævnt »panelet«) den 10. april 2008 en videnskabelig udtalelse angående nitrat i fødevarer (3). Panelet sammenlignede risici og fordele ved eksponering for nitrat i grøntsager. Den samlede skønnede eksponering for nitrat i grøntsager vil sandsynligvis ikke medføre mærkbare sundhedsrisici, og derfor vejer de anerkendte gavnlige virkninger af indtagelse af grøntsager tungest. Panelet erkendte, at der af og til er visse forhold (f.eks. dårlige produktionsbetingelser lokalt/for private husholdninger) for grøntsager, som udgør en stor del af kosten, eller enkeltpersoner med en kost med stort islæt af grøntsager såsom salatsennep (rucola), som skal vurderes fra sag til sag.
(6)
Efter drøftelser om relevante foranstaltninger og betænkeligheder med hensyn til potentielle risici for spædbørn og småbørn efter akut eksponering via kosten, anmodede Kommissionen EFSA om en supplerende videnskabelig udtalelse om nitrat i grøntsager, hvor de potentielle risici for spædbørn og småbørn, som skyldes forekomst af nitrat i friske grøntsager, vurderes mere indgående, idet udtalelsen også i betragtning af den akutte indtagelse via kosten skulle tage hensyn til de seneste data om forekomsten af nitrat i grøntsager, de mere detaljerede data vedrørende spædbørns og småbørns forbrug af grøntsager og muligheden for at fastsætte lidt højere grænseværdier end de nuværende grænseværdier for nitrat i bladgrøntsager. Panelet vedtog den 1. december 2010 en udtalelse om potentielle folkesundhedsrisici for spædbørn og småbørn som følge af forekomsten af nitrat i bladgrøntsager (4).
(7)
I udtalelsen konkluderede panelet, at eksponeringen for nitrat på niveau med de nuværende eller påtænkte grænseværdier i spinat tilberedt af frisk spinat sandsynligvis ikke vil være et sundhedsproblem, selv om man ikke kan udelukke en risiko for nogle spædbørn, der spiser mere end ét måltid med spinat pr. dag. EFSA bemærkede, at det ikke tog hensyn til eventuelle ændringer af indholdet af nitrat som følge af forarbejdning af fødevarer, såsom vask, klargøring og/eller tilberedning, da der ikke kunne tages hensyn til dette som følge af manglende repræsentative data. Manglende hensyntagen til fødevareforarbejdningens kvantitative virkninger på nitratindholdet kan derfor føre til en overvurdering af eksponeringen. Det blev endvidere konkluderet, at nitratindholdet i salat ikke er et sundhedsproblem for børn. Håndhævelse af de nuværende grænseværdier for nitrat i salat og spinat eller de påtænkte grænseværdier på 500 mg/kg højere end de eksisterende grænseværdier, vil kun have mindre betydning.
(8)
Af hensyn til den retlige sikkerhed for producenter i alle regioner i Unionen, som strengt anvender god landbrugspraksis for at reducere forekomsten af nitrat i spinat og salat så meget som muligt, er det derfor hensigtsmæssigt med en lille forhøjelse af grænseværdien for nitrat i frisk spinat og salat, uden at folkesundheden bringes i fare.
(9)
På grund af det af og til meget høje nitratindhold i salatsennep (rucola), bør der fastsættes en grænseværdi for salatsennep (rucola). Grænseværdien for salatsennep (rucola) bør tages op til revision om to år med henblik på en nedbringelse af grænseværdierne efter at have identificeret faktorer, der har betydning for forekomsten af nitrat i rucola, og fuldstændig gennemførelse af god landbrugspraksis for salatsennep (rucola) for at begrænse indholdet af nitrat.
(10)
Da EFSA har fået mandat af Kommissionen til at indsamle alle data om forekomsten af forurenende stoffer, herunder nitrat, i fødevarer i en enkelt database, bør resultaterne meddele direkte til EFSA.
(11)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har modsat sig foranstaltningerne -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
I forordning (EF) nr. 1881/2006 foretages følgende ændringer:
1)
Artikel 7, stk. 1, 2 og 3, udgår.
2)
Artikel 9, stk. 1, affattes således:
»1. Medlemsstaterne overvåger indholdet af nitrat i grøntsager med et potentielt betydeligt indhold af dette stof, navnlig grønne bladgrøntsager, og meddeler EFSA resultaterne med jævne mellemrum.«
3)
Del 1 i bilaget: Nitrat i bilaget erstattes af teksten i bilaget til denne forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter datoen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra ikrafttrædelsesdatoen. Grænseværdierne for salatsennep (rucola) i punkt 1.5 i bilaget finder dog anvendelse fra den 1. april 2012.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 2. december 2011.
NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1258/2011
ze dne 2. prosince 2011,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity dusičnanů v potravinách
(Text s významem pro EHP)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (2), stanoví maximální limity dusičnanů v některé listové zelenině.
(2)
Navzdory pokroku ve správné zemědělské praxi jsou v některých případech maximální limity překračovány, a tudíž byla některým členským státům přiznána dočasná odchylka pro uvádění na trh některé listové zeleniny vypěstované a určené ke spotřebě na jejich území, která obsahuje množství dusičnanů přesahující stanovené maximální limity.
(3)
Od zavedení maximálních limitů dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu bylo provedeno mnoho šetření týkajících se faktorů, které ovlivňují přítomnost dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu, a opatření, která mají být přijata za účelem maximálního možného omezení přítomnosti dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu. Navzdory pokroku dosaženému ve správné zemědělské praxi v oblasti omezování přítomnosti dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu a přísnému uplatňování této správné zemědělské praxe nelze v některých regionech Unie soustavně dosahovat nižšího množství dusičnanů v hlávkovém salátu a čerstvém špenátu, než jsou stávající maximální limity. Důvodem je, že hlavním faktorem ovlivňujícím přítomnost dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu jsou klimatické, a zejména světelné podmínky. Tyto klimatické podmínky nemohou producenti řídit ani změnit.
(4)
Aby mohl být vytvořen aktuální vědecký základ pro dlouhodobější strategii řízení rizika vyplývajícího z přítomnosti dusičnanů v zelenině, bylo zapotřebí vědeckého posouzení rizika Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (EFSA), které by zohledňovalo nové informace. Toto posouzení muselo vzít v úvahu všechny příslušné úvahy o rizicích a přínosech, například zvážení možných negativních dopadů dusičnanů oproti možným pozitivním účinkům konzumace zeleniny, jako jsou antioxidační účinky nebo jiné vlastnosti, které by mohly určitým způsobem působit proti rizikům plynoucím z dusičnanů a výsledných nitrososloučenin nebo tato rizika vyrovnávat.
(5)
Na žádost Komise vědecká komise pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (dále jen „vědecká komise“) přijala dne 10. dubna 2008 vědecké stanovisko týkající se dusičnanů v zelenině (3). Vědecká komise porovnala rizika a přínosy související s expozicí dusičnanům ze zeleniny. Ve výsledku odhadovaná expozice dusičnanům ze zeleniny pravděpodobně nepřináší významné zdravotní riziko, a uznávané pozitivní vlivy konzumace zeleniny tudíž převládají. Vědecká komise uznala, že u zeleniny, která má ve stravě velký podíl, nebo v případě osob, v jejichž stravě je vysoký podíl zeleniny, jako například rukoly, se příležitostně vyskytují situace (např. nepříznivé podmínky pro místní/domácí produkci), kdy je třeba posuzovat případ od případu.
(6)
V návaznosti na diskusi o vhodných opatřeních a obavách vyjádřených v souvislosti s možnými riziky pro kojence a malé děti v případě expozice při akutním příjmu z potravy, požádala Komise úřad EFSA o doplňující vědecké prohlášení týkající se dusičnanů v zelenině, které by podrobněji posoudilo možná rizika pro kojence a malé děti spojená s přítomností dusičnanů v čerstvé zelenině a také zvážilo akutní příjem z potravy s přihlédnutím k aktuálním údajům o přítomnosti dusičnanů v zelenině, podrobnějším údajům o spotřebě zeleniny u kojenců a malých dětí a možnosti stanovení maximálních limitů dusičnanů v listové zelenině, které by mírně převyšovaly limity současné. Vědecká komise přijala dne 1. prosince 2010 prohlášení o možných rizicích pro veřejné zdraví u kojenců a malých dětí plynoucích z přítomnosti dusičnanů v listové zelenině (4).
(7)
V uvedeném prohlášení dospěla vědecká komise k závěru, že expozice dusičnanům ve vařeném špenátu připravovaném z čerstvého špenátu na úrovni stávajících nebo zamýšlených maximálních limitů pravděpodobně nepředstavuje zdravotní riziko, ačkoliv u některých kojenců nelze při konzumaci přesahující jedno špenátové jídlo za den určité riziko vyloučit. EFSA uvedl, že nebral v úvahu případné změny množství dusičnanů způsobené zpracováním potravin, jako např. mytím, loupáním a/nebo vařením, jelikož to nedostatek reprezentativních údajů neumožňoval. Nezohlednění kvantitativního dopadu zpracování potravin na množství dusičnanů může vést k nadhodnocení expozice. Dále se uvádí, že limity dusičnanů v hlávkovém salátu nepředstavují pro děti zdravotní riziko. Prosazování stávajících maximálních limitů dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu nebo zamýšlených maximálních limitů o 500 mg/kg vyšších než současné maximální hodnoty by mělo pouze malý dopad.
(8)
V zájmu zajištění právní jistoty producentů ve všech regionech Evropské unie, kteří přísně uplatňují správnou zemědělskou praxi za účelem maximálního možného snížení přítomnosti dusičnanů ve špenátu a hlávkovém salátu, je tedy vhodné mírně zvýšit maximální limity dusičnanů v čerstvém špenátu a hlávkovém salátu, aniž by došlo k ohrožení veřejného zdraví.
(9)
Vzhledem k tomu, že rukola někdy vykazuje velmi velké množství dusičnanů, je vhodné stanovit maximální limit pro rukolu. Maximální limit pro rukolu by měl být za dva roky přezkoumán s ohledem na snížení limitů poté, co budou určeny faktory, které se podílejí na přítomnosti dusičnanů v rukole, a poté, co dojde u rukoly k plnému uplatňování správné zemědělské praxe, která by množství dusičnanů omezila.
(10)
Vzhledem k tomu, že EFSA byl Komisí pověřen shromažďováním všech údajů o výskytu kontaminujících látek v potravinách, včetně dusičnanů, do jedné databáze, je vhodné, aby byly výsledky sdělovány přímo úřadu EFSA.
(11)
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a ani Evropský parlament ani Rada nevyjádřily s těmito opatřeními nesouhlas,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1881/2006 se mění takto:
1)
V článku 7 se zrušují odstavce 1, 2 a 3.
2)
V článku 9 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Členské státy monitorují množství dusičnanů v zelenině, která je může obsahovat ve významném množství, zejména v zelené listové zelenině, a výsledky pravidelně sdělují úřadu EFSA.“
3)
V příloze se oddíl 1: Dusičnany nahrazuje oddílem uvedeným v příloze tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne vstupu v platnost. Maximální limity pro rukolu stanovené v bodě 1.5 přílohy se však použijí ode dne 1. dubna 2012.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 2. prosince 2011.