KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 27. marts 2012
om de foranstaltninger SA. 26909 (2011/C) som Portugal har gennemført i forbindelse med omstruktureringen af Banco Português de Negócios (BPN)
(meddelt under nummer C(2012) 2043)
(Kun den portugisiske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2012/660/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger (1) i overensstemmelse med traktatens artikel 108, stk. 2, og under hensyntagen til deres bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
1. Sagsforløb
(1)
Den 2. november 2008 vedtog den portugisiske regering et lovforslag om nationalisering af de aktier, der udgjorde aktiekapitalen i Banco Português de Negócios, S.A. (“BPN” eller "banken"). Denne lov blev offentliggjort den 11. november 2008 med betegnelsen lov nr. 62-A/2008 (“lov om nationalisering”). Nationaliseringen af BPN blev gennemført den 12. november uden modydelse.
(2)
Den 5. november 2008 informerede de portugisiske myndigheder Kommissionen om den portugisiske regerings vedtagelse af lovforslaget. Den 11. og 13. november 2008 informerede de Kommissionen om offentliggørelsen af loven om nationalisering.
(3)
Kommissionen anmodede straks om supplerende oplysninger vedrørende alle støtteforanstaltninger til fordel for BPN i forbindelse med nationaliseringen og om en omstruktureringsplan for denne bank.
(4)
Portugal havde ikke forinden anmeldt nogen af de foranstaltninger, BPN havde iværksat til fordel for BPN. Landet informerede Kommissionen med betydelig forsinkelse og først efter at være blevet anmodet herom flere gange.
(5)
Kommissionen afsendte i den forbindelse den 14. november 2008 anmodninger om oplysninger om de konkrete statsstøtteforanstaltninger, der var iværksat til fordel for BPN, og anmodede også om at få forelagt en omstruktureringsplan. Kommissionen afsendte rykkerskrivelser den 5. januar 2009 og den 23. og 29. april 2009.
(6)
De portugisiske myndigheder besvarede anmodningerne om oplysninger den 8. januar 2009, den 28. april 2009 og den 23. juni 2009 uden at fremlægge hverken oplysninger om de konkrete statsstøtteforanstaltninger til fordel for BPN eller omstruktureringsplanen. I de portugisiske myndigheders brev af 23. juni 2009 blev det oplyst, at man var ved at overveje muligheden af at udskille BPN's aktiver og at sælge banken.
(7)
Kommissionen afsendte yderligere anmodninger om oplysninger den 17. juli 2009, den 4. og 14. september 2009, den 30. november 2009, den 5. februar 2010 og den 16. marts 2010.
(8)
De portugisiske myndigheder svarede den 14. august 2009 og oplyste, at BPN havde til hensigt at udstede Commercial Papers (CP’er) (kortfristede papirer, som udstedes på pengemarkedet) til en samlet maksimumværdi på 2 mia. EUR, som ville blive tegnet af Caixa Geral de Depósitos (“CGD”) og ledsaget af en statsgaranti. De hævdede, at garantien var en direkte udløber af loven om nationalisering og således ikke udgjorde statsstøtte. Den 12. oktober 2009 fremsendte de portugisiske myndigheder supplerende oplysninger om CGD’s og statens intervention og indsendte yderligere oplysninger den 21. november 2009, den 17. og 18. februar 2010 og den 31. marts 2010.
(9)
I forlængelse af mødet med de portugisiske myndigheder den 16. juni 2010 anmodede Kommissionen den 12. august 2010 på ny de portugisiske myndigheder om navnlig hurtigt at indsende omstruktureringsplanen for BPN. Da denne plan ikke blev fremsendt, afsendte Kommissionen den 31. august 2010 en formel rykkerskrivelse i henhold til artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens 93 (2) [artikel 108 i TEUF].
(10)
Den 14. september 2010 afsendte de portugisiske myndigheder et dokument med betegnelsen ”Memorando: nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projetada do Banco Português de Negócios, SA” (memorandum om den planlagte nationalisering, omstrukturering og privatisering af Banco Português de Negócios, SA) (i det følgende “memorandummet af 14. september 2010”) som i brede træk beskrev omstruktureringsplanen for BPN og de vigtigste elementer i privatiseringsprocessen.
(11)
Efter konstatering af, at der endnu manglede visse oplysninger i memorandummet af 14. september 2010, anmodede Kommissionen i et brev af 29. september 2010 de portugisiske myndigheder om supplerende oplysninger. Ved e-mail af 15. november 2010 anmodede de portugisiske myndigheder om forlængelse af svarfristen, som Kommissionen indrømmede dem ved brev af 18. november 2010. De portugisiske myndigheder fremsendte supplerende oplysninger ved brev af 26. november 2010 og ved e-mail af 25. januar 2011.
(12)
Den 16. februar 2011 anmodede Kommissionen om nærmere forklaringer angående forskellige forhold og supplerende oplysninger. De portugisiske myndigheder besvarede henvendelserne den 16. marts 2011.
(13)
I forbindelse med møderne inden undertegnelsen den 17. maj 2011 af aftalememorandummet (3) mellem Portugal på den ene side og Den Internationale Valutafond og Den Europæiske Centralbank og Europa-Kommissionen på den anden side havde Kommissionen et møde med BPN’s ledelse den 27. april 2011. I henhold til aftalememorandummet skulle BPN være solgt inden udgangen af juli 2011. Den 20. maj 2011 fremsendte Kommissionen derfor nye anmodninger om oplysninger om bankens omstrukturering og det planlagte salg. Eftersom de portugisiske myndigheder ikke fremsendte nogen besvarelse, blev der afsendt en rykkerskrivelse den 8. juli 2011 og en supplerende anmodning om nærmere forklaringer som følge af nyheder i pressen om tilførsel af yderligere statslige midler til BPN via en statsgaranti. Den 5. august 2011 fremlagde de portugisiske myndigheder en redegørelse for privatiseringsprocessen.
(14)
Der blev afholdt et møde med de portugisiske myndigheder den 10. august 2011. Under mødet og efterfølgende, den 28. august 2011, modtog Kommissionen supplerende oplysninger. Kommissionen modtog nye oplysninger den 14. september 2011 og den 14. oktober 2011.
(15)
Ved afgørelse af 24. oktober 2011 (”afgørelsen af 24. oktober 2011”) iværksatte Kommissionen den procedure, der er fastsat i artikel 108, stk. 2, i traktaten, over for den støtte, der angiveligt er ydet til BPN og til Banco BIC Português S.A. (“BIC”) (4), og sagen er registreret med nummeret SA.26909.
(16)
Afgørelsen af 24. oktober 2011 blev offentliggjort den 20. december 2011. Der blev ikke modtaget bemærkninger fra tredjeparter inden for den fastsatte frist på en måned.
(17)
Den 9. december 2011 forelagde Portugal Kommissionen den rammeaftale, der var undertegnet mellem BIC og de portugisiske myndigheder den samme dag (”rammeaftalen”).
(18)
Den 20. januar 2012 fremlagde Portugal sin reaktion på de betragtninger, som var indeholdt i afgørelsen af 24. oktober 2011. Samme dato fremlagde de portugisiske myndigheder desuden supplerende oplysninger, bl.a. en ny omstruktureringsplan for BPN (”omstruktureringsplanen fra januar 2012”) og et svar på supplerende spørgsmål om rammeaftalen, der blev stillet af Kommissionen den 21. december 2011. Disse oplysninger blev den 3. februar 2012 suppleret med en plan over aktiviteter og rentabilitet, der var udarbejdet af BIC, og som i forbindelse med nærværende afgørelse herefter betragtes som en integrerende del af omstruktureringsplanen fra januar 2012. Den 10., 17. og 23. februar 2012 var der blevet indsendt supplerende oplysninger som svar på supplerende spørgsmål, som Kommissionen havde sendt til de portugisiske myndigheder den 8., 14. og 17. februar 2012. Den 16. marts 2012 redegjorde Portugal over for Kommissionen for forskellige tilsagn.
(19)
Under dette forløb blev der gennemført en række udvekslinger af oplysninger, telekonferencer og møder mellem den portugisiske stat, BPN og Kommissionen.
2. Beskrivelse af støttemodtagerne og foranstaltningerne
2.1 Støttemodtageren og dennes problemer
(20)
BPN er en finansiel institution, der er hjemmehørende i Portugal, og som yder en bred vifte af banktjenester. Den blev nationaliseret den 11. november 2008 på et tidspunkt, hvor den rådede over et netværk på 213 filialer (heraf 4 i Frankrig), ca. 2 200 ansatte og samlede aktiver til en værdi af 6,6 mia. EUR, hvilket svarer til næsten 2 % af den portugisiske detailbanksektors samlede aktiver.
(21)
Ifølge de portugisiske myndigheder (5) havde BPN haft likviditetsproblemer siden 2008, og kreditvurderingsbureauet Moody’s vurdering af banken faldt fra Baa1 til Baa3 den 18. juli 2008 (6). BPN’s situation havde i slutningen af august en positiv likviditet på 316 mio. EUR, men den 22. oktober 2009 var der et alvorligt likviditetsminus på 831 mio. EUR, og på dens indskudskonto hos Banco de Portugal (“BdP”) blev der dagligt registreret meget små overskud, der lå meget langt fra det gennemsnit, lovgivningen kræver. I denne fase i løbet af oktober 2008 blev der truffet en række initiativer, der skulle gøre det muligt for banken at overvinde sine likviditetsproblemer og forhindre, at den ikke kunne opfylde sine forpligtelser med hensyn til betalinger, navnlig gennem en særlig likviditetsstøtte i form af lån og andre operationer gennemført af BdP og den statslige institution Caixa Geral de Depósitos (“CGD”) (7).
(22)
Over for omfanget af bankens tab konkluderede de portugisiske myndigheder, at det ikke ville være rentabelt at gennemføre nye likviditetsstøtteforanstaltninger i betragtning af de meget store risici, som de deltagende institutioner (BdP og CGD) stod over for (8). BPN’s aktionærer fremlagde en plan, men regeringen konkluderede på grundlag af en vurdering foretaget af BdP, at den ikke var gennemførlig. Eftersom BPN ikke længere opfyldte solvenskravene på grund af de mange værdiforringede aktiver (9), foreslog regeringen parlamentet, at staten overtog BPN vederlagsfrit (10). Dette forslag blev godkendt den 11. november 2008 med lov nr. 62-A/2008 (“lov om nationalisering”).
(23)
Ifølge de portugisiske myndigheder skyldtes de værdiforringede aktiver uregelmæssigheder og ulovligheder, der blev påvist af BdP og ved eksterne revisioner gennemført i juni 2008, og som BdP senere i en rapport kvalificerede som adfærd, der var svigagtig, vedholdende og bevidst på allerhøjeste niveau i gruppen (11). Denne praksis gav anledning til efterforskning, iværksættelse af flere procedurer for administrative overtrædelser og indgivelse af en klage hos statsanklageren.
(24)
I overensstemmelse med loven om nationalisering blev CGD pålagt at forvalte BPN, udnævne medlemmerne af dens styringsorganer og, inden for en frist på 60 dage efter nationaliseringen, at opstille bankens forvaltningsmålsætning. Loven om nationalisering fastsatte ligeledes, at Caixa Geral de Depósitos’ kredit- eller likviditetsforanstaltninger til fordel for BPN i forbindelse med nationaliseringen og som stedfortræder for staten var omfattet af statens garanti (12).
2.2 Indledende finansielle støtteforanstaltninger forud for nationaliseringen
(25)
Forud for nationaliseringen i november 2008 havde BPN allerede nydt godt af forskellige finansielle støtteforanstaltninger, som af de portugisiske myndigheder blev beskrevet som ”særlig likviditetsstøtte” (13). Den 17. februar 2010 meddelte de portugisiske myndigheder Kommissionen, at BPN i perioden frem til 30. oktober 2008 havde modtaget særlig likviditetsstøtte, både fra CGD og BdP, der beløb sig til i alt 501,6 mio. EUR bestående af fire lån fra CGD til BPN til en værdi af i alt 315 mio. EUR (14) og likviditetsredningsstøtte, der blev ydet i 2008 af BdP og beløb sig til 186,6 mio. EUR (15).
(26)
Selv om pengene var blevet tilbagebetalt til BdP efter nationaliseringen, blev de fire lån, der var ydet af CGD, først tilbagebetalt den 9. marts 2009 med BPN’s første udstedelse af Commercial Papers (CP’er).
2.3 Finansielle støtteforanstaltninger efter nationaliseringen
(27)
BPN gennemførte i marts 2009 en udstedelse af CP’er - hvis tegning var garanteret af CGD, og som var ledsaget af statsgarantier - til en samlet værdi af 2 mia. EUR. Kommissionen blev først informeret om disse statsgarantier den 14. august 2009.
(28)
Ved brev af 17. februar 2010 oplyste de portugisiske myndigheder ligeledes, at CGD den 27. oktober 2008 havde fået tilladelse til at tegne CP’er til en supplerende værdi af 1 mia. EUR med statsgaranti. Ved e-mail af 14. juni 2010 blev Kommissionen senere også informeret om, at de samlede statsgarantier for de CP’er, der var udstedt af BPN og tegnet af CGD, var steget til 4 mia. EUR, eftersom BNP i april 2010 gennemførte en tredje udstedelse af CP’er til et beløb på 1 mia. EUR. Disse CP’er blev tegnet af CGD.
(29)
Det skal i den forbindelse anføres, at BPN fra nationaliseringen i november 2008 og frem til juni 2011 hele tiden havde adgang til pengemarkedskreditfaciliteter ydet af CGD. De beløb, som BPN skyldte CGD inden for rammerne af disse kortfristede instrumenter, beløb sig den 28. februar 2009 til ca. 2,2 mia. EUR. Ifølge de portugisiske myndigheders oplysninger blev disse beløb reduceret med udstedelsen af de CP’er, der er omhandlet i pkt. 27 og 28 (16).
(30)
I juni 2011 udgjorde BPN's eksponering med hensyn til pengemarkedsmidler fra CGD ca. en mia. EUR. Selv om finansieringen blev behandlet på daglig basis, havde den ifølge de portugisiske myndigheder en strukturel karakter med længere frister (17) og var ligeledes blevet erstattet med den fjerde og sidste udstedelse af CP’er i juni 2011 - over to omgange med 500 mio. EUR hver gang.
(31)
Ifølge de portugisiske myndigheders oplysninger fra den 3. februar 2012 var det beløb, som BPN skyldte CGD (ud over udstedelserne af CP’er), på 433,7 mio. EUR den 31. december 2011 og på 232 mio. EUR den 31. januar 2012.
Tabel nr. 1
Oversigt over BPN-likviditet hidrørende fra CGD - situation pr. 31. december 2011
Med eksplicit statsgaranti
CGD-lån
(uden eksplicit statsgaranti)
I alt
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Særligt etablerede instrumenter (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
I alt
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Kilde: De portugisiske myndigheder.
(32)
Det skal bemærkes, at i henhold til artikel 2, stk. 9, i loven om nationalisering, var alle CGD’s kredit- eller likviditetsstøtteforanstaltninger til fordel for BPN i forbindelse med nationaliseringen omfattet af den portugisiske stats garanti.
(33)
Det er således klart, at alle de beløb, der er angivet i tabel nr. 1, var omfattet af statsstøtte i medfør af artikel 2, stk. 9, i loven om nationalisering og forskellige bekendtgørelser fra økonomi- og finansministeriet. Forrentningen for statsgarantierne blev fastsat til 0,2 % pr. år.
2.4 BPN’s omstrukturering
(34)
Den 16. september 2010 sendte de portugisiske myndigheder Kommissionen en indledende omstruktureringsplan dateret den 13. september 2010 (“omstruktureringsplanen fra 2010").
(35)
I denne plan forklarede de portugisiske myndigheder, at de havde til hensigt at opsplitte BPN i en ”god” bank og en "dårlig” bank og efterfølgende ville forsøge at sælge den gode bank.
(36)
Staten havde til hensigt at sælge den ”gode” bank, BPN S.A., som udelukkende skulle være en detailbank. Salget skulle gennemføres ved offentligt udbud. Dette skulle ske ved opfordring til interessetilkendegivelse, og udbudsbetingelserne herfor blev godkendt den 16. august 2010 af de portugisiske myndigheder (19).
(37)
Ifølge omstruktureringsplanen fra 2010 var visse aktiver og passiver ikke omfattet af reprivatiseringen og ville blive overført til tre nye SPV’er, Parvalorem, Parups og Parparticipadas. Disse SPV’er skulle indledningsvis forblive inden for rammerne af BPN og efterfølgende overføres til staten efter salg. Lånene og kreditterne skulle overføres til Parvalorem, den faste ejendom og investeringsmidlerne skulle overføres til Parups, og filialerne skulle overføres til Parparticipadas. De portugisiske myndigheder godkendte værdien af de samlede aktiver, som skulle overføres til SPV'erne (3 885 mio. EUR). Heraf skulle 2 507 mio. EUR overføres til Parvalorem, 1 228 mio. EUR til Parups og 150 mio. EUR til Parparticipadas.
(38)
Lånene blev overført med deres nominelle værdi. Fondsandele, værdipapirerne og den faste ejendom skulle overføres til købsprisen, og de virksomheder, som BPN ejede, skulle overføres til deres bogføringsværdi. De portugisiske myndigheder vurderede, at de samlede værdiforringede aktiver i december 2010 var på 1 798 mio. EUR fordelt på følgende måde: i) kreditter: 1 474 mio. EUR; ii) fast ejendom: 16 mio. EUR; iii) fondsandele: 247 mio. EUR; og iv) værdipapirer: 61 mio. EUR. Ifølge de oplysninger, der blev lagt frem af de portugisiske myndigheder den 20. januar 2012, blev disse aktiver overført til SPV’erne den 23. og 30. december 2010 (20). SPV’erne forblev således inden for rammerne af BPN indtil den 15. februar 2012, hvor de blev udskilt fra banken og overført til en anden virksomhed, der kontrolleres af staten.
(39)
Ifølge de portugisiske myndigheder blev overførslen af aktiver til SPV’erne foretaget på grundlag af objektive kriterier under hensyntagen til omfanget af værdiforringede aktiver og det forhold, at visse aktiviteter efter nationaliseringen ikke var hovedaktiviteter for BPN (forbrugslån, investeringsbank, forvaltning af aktiver, forvaltning af investeringsmidler, forsikringer og internationale aktiviteter). BPN skulle omstille sig til udelukkende at være en detailbank med en begrænset eksponering over for den usikkerhed, der er forbundet med finansiering inden for engrosbankvirksomhed.
(40)
SPV’erne finansierede erhvervelsen af disse aktiver over to finansieringslinjer på hver 3 895 mio. EUR bestående af obligationer til en værdi af 3 100 mio. EUR erhvervet af CGD og lån fra CGD med sikkerhed i aktiver på i alt 795 mio. EUR. Indtægterne fra salget af aktiverne til SPV’erne gjorde det muligt for BPN at tilbagebetale den finansiering på 3,9 mio. EUR, som banken havde fået hos CGD - 3,6 mia. af de oprindelige 4 mia. EUR hidrørende fra CP’er (hvilket indebar, at BPN ikke skulle betale et beløb på 400 mio. EUR i gældsbeviser med statsgaranti) og kortfristede lån for 300 mio. EUR hidrørende fra pengemarkedet.
(41)
Balancesummen for BPN blev som følge af overførslen af aktiver reduceret med ca. 30 %.
(42)
Det fremgår af de oplysninger, der blev modtaget fra de portugisiske myndigheder, at staten - for at BPN kunne opfylde de retlige krav (herunder navnlig nå de 9 %, der var krævet som tier 1-kernekapital for 2011 (21)), og eftersom BPN’s egenkapital blev ved med at være negativ efter overførslen af aktiver til SPV’erne - var nødt til at tilføre ny kapital til BPN (ca. 417 mio. EUR) (22).
(43)
Grundprisen for BPN (ekskl. aktiver, der skulle overføres til SPV’erne), som var fastsat i det udbud, der blev offentliggjort af Portugal, var på 171,1 mio. EUR i overensstemmelse med de vurderinger, der var foretaget af eksterne konsulenter: Deloitte ([…] (23) mio. EUR) og Deutsche Bank ([…] mio. EUR). BPN’s nye CGD-ledelse havde i mellemtiden indledt en omstrukturering af banken. Driftsomkostningerne blev reduceret med [1-10] % mellem december 2008 og december 2010. BPN’s aktiviteter blev reduceret, således at banken kunne koncentrere sig om kun at drive detailbankvirksomhed. Denne reduktion af aktiviteterne medførte ikke kun en nedgang i indlånene som følge af nationaliseringen, men også overførsler af aktiver til de tre SPV’er. Disse foranstaltninger mindskede tabene i 2010 til [50-150] mio. EUR sammenlignet med de [150-250] mio. EUR, der blev registreret i 2009. Den nye ledelse begyndte i starten af 2009 at lancere […] nye produkter og kampagner i et forsøg på at forbedre bankens image og dens produkter. Den nye ledelse traf også forskellige foranstaltninger for at forbedre risikostyringen og bankens interne kontrolsystemer.
(44)
Efter de to første indkaldelser af privatiseringsforslag var der ingen tredjeparter, der udviste interesse før den 30. september og den 30. november 2010.
(45)
Som følge af den fejlslagne udbudsprocedure gav Portugal i januar 2011 udtryk for, at man havde til hensigt at omstrukturere BPN og styrke dens selvstændighed i forhold til CGD ved at udpege en ny bestyrelse, som var uafhængig af CGD. Den portugisiske stat søgte ligeledes at fremskynde forbedringen af bankens drift ved at ændre dens branding og erhvervsmæssige identitet og ved at styrke genopretningsplanen gennem reduktion af omkostninger og fremme af den kommercielle dynamik. På trods af flere anmodninger blev der ikke indsendt nogen omstruktureringsplan til Kommissionen.
(46)
I aftalememorandummet fra 17. maj 2011 forpligtede regeringen sig til at iværksætte en ny privatiseringsproces.
(47)
I aftalememorandummet forpligtede de portugisiske myndigheder sig til at indlede en salgsprocedure for BPN i henhold til en fremskyndet tidsplan og uden en minimumspris. Til dette formål er der en ny plan på vej til EU, som skal godkendes i overensstemmelse med konkurrencereglerne. Formålet er at finde en køber, senest inden udgangen af juli 2011. For at lette salget har man fra BPN udskilt de eksisterende SPV’er, som er urentable og ikke-kerneaktiver, og til disse SPV’er vil der også kunne overføres andre aktiver som led i forhandlingerne med de eventuelle købere. For at gøre dem mere attraktive er BPN ligeledes ved at lancere et andet program omfattende mere vidtgående omkostningsnedskæringer. Når der er fundet en løsning, vil CGD’s statsgaranterede krav på BPN og alle SPV’erne blive overført til staten i henhold til en tidsplan, der fastlægges til den tid (24).
(48)
Der blev i starten af maj 2011 lanceret et tredje privatiseringsinitiativ uden minimumspris med henblik på at finde en køber til BPN inden den 31. juli 2011 som fastsat i aftalememorandummet.
(49)
Der blev iværksat en udbudsprocedure, inden for hvilken der blev etableret kontakter med mulige interesserede købere. Der blev ligeledes udarbejdet en oversigt over investeringspotentialet (”Investment Opportunity Overview” - ”IOO”). I overensstemmelse med IOO’en skulle umiddelbart interesserede fremlægge forslag for 100 % af BPN's aktiver, men de kunne anmode om, at der fra BPN's balance blev fratrukket yderligere aktiver og passiver. De kunne også anmode om mere omfattende rekapitaliseringsløsninger. Der blev undertegnet et memorandum om procedureregler for BPN og mulige bydende, der gav dem adgang til et datarum, der var oprettet den 15. juni 2011, i en periode på fem uger.
(50)
Den 20. juli 2011 var der afgivet fire bindende bud. Disse bud blev analyseret af bestyrelserne for CGD og BPN, som fremlagde deres vurdering for aktionæren - staten - den 25. juli 2011.
(51)
Tre af de fire kandidater, som afgav bindende bud, blev forkastet. Ifølge de portugisiske myndigheder havde to bydende (Montepio og Aníbal Ribeiro) ikke opfyldt kravene i det memorandum, der var undertegnet med BPN (25). Montepio fremlagde ikke noget bud vedrørende erhvervelsen af BPN’s aktiver, kun om udvalgte aktiver og passiver, mens Aníbal Ribeiro ikke fremlagde tilstrækkelige beviser for sin evne til ledelsesmæssig og finansiel styring af en bank. Det tredje forslag, fra NEI (26), opfyldte memorandummets krav, men indeholdt ikke tilstrækkelig dokumentation for evnen til at lede banken og for finansiel soliditet med henblik på opfyldelse af BPN’s kommende kapitalbehov.
(52)
Med udgangspunkt i det eneste gyldige bud, som blev indgivet i forbindelse med udbudsproceduren, dvs. BIC’s bud af 20. juli 2011 (“BIC’s bud af 20. juli 2011”), besluttede regeringen den 31. juli 2011 udelukkende at fortsætte forhandlinger med BIC.
(53)
BdP gav den 9. oktober 2007 BIC tilladelse til at drive kommerciel bankvirksomhed, og den indledte sine aktiviteter i Portugal i maj 2008 - i første række som erhvervsbank og bank for privatkunder. De vigtigste investorer i BIC er en gruppe af investorer fra Angola, der omfatter portugisiske aktionærer som f.eks. Amorim Projetos SA (hvis deltagelse er på 25 %). I december registrerede den en omsætning på 389 mio. EUR, og de samlede aktiver var på 1000 mio. EUR. Den 31. marts 2011 rådede den over en kapital på 32 mio. EUR og 7 filialer. Ifølge oplysninger fra Portugal er BIC’s markedsandel på de områder, hvor den har aktiviteter, på under en 1 % (27).
(54)
Ifølge de oplysninger, der blev lagt frem af de portugisiske myndigheder efter BIC’s bud af 20. juli 2011 (28) mundede disse forhandlinger ud i undertegnelsen den 9. december 2011 af en rammeaftale om salget af BPN til BIC (29).
(55)
BIC’s forslag af 20. juli 2011, som kun fastsætter generelle betingelser, fastsætter følgende:
i.
En rekapitalisering fra statens side, således at BPN kan opnå en tier 1-kernekapitalprocent på [9-18] % plus [100-300] mio. EUR
ii.
Fjernelse af en del af lånene, som skal udvælges af BIC, således at der sikres et forhold mellem udlån og indlån på [110-150] %
iii.
Overførsel af alle ikke-rentable lån over en tærskel på ca. […] mio. EUR (skønnet hensættelsesniveau for lån i BPN)
iv.
BIC’s ret til fra BPN's balance at fratrække yderligere aktiver og passiver (f.eks. lån ydet til kreditinstitutter, finansielle aktiver, fast ejendom, visse indlån, andre aktiver og andre passiver), som er erhvervet uden for dens normale aktiviteter
v.
Overførsel fra BPN af indlån, der er udvalgt af BIC, og som ikke er i overensstemmelse med markedsbetingelserne
vi.
CGD yder BIC en likviditetslinje på højest [150-650] mio. EUR i en periode på […] år til en rentesats svarende til Euriborsatsen for […] måneder. Dette beløb hæves, hvis indlånene når ned under […] mia. EUR
vii.
Opretholdelse af 5-600 arbejdspladser hos BPN (i alt 1 600 ansatte) og af 160-170 filialer, som er beliggende i bankens egne bygninger eller er omfattet af lejekontrakter med en maksimal løbetid på 12 måneder
viii.
Overførsel til staten af omkostninger i tilknytning til tvister
ix.
En købspris på 30 mio. EUR, som betales af BIC.
(56)
Efter forhandlingsperioden på godt 5 måneder fastsætter rammeaftalen følgende:
i.
Rekapitalisering fra statens side for at nå minimumskapitalniveauet og det supplerende niveau, der er krævet af BIC. BIC krævede et endeligt kapitalniveau på [200-400] mio. EUR efter de justeringer af balancen, som den havde foreslået (30)
ii.
Annulleringen af en del af de lån, BPN ligger inde med, ud over de lån, der allerede var overført til SPV'erne den 30. september 2010 (31). Annulleringen af supplerende lån gjorde det muligt at nå et forhold mellem udlån og indlån på [110-150] %. Dette forhold blev fastsat til [110-150] % i BIC’s bud af 20. juli 2011
iii.
BIC’s ret til fra balancen at fratrække yderligere aktiver og passiver (f.eks. lån ydet til kreditinstitutter, finansielle aktiver, fast ejendom, visse indlån, andre aktiver og andre passiver)
iv.
BIC’s ret til inden for en frist på […] måneder at sælge lån, der ikke er rentable i mindst […] dage (op til […] af den nominelle værdi af hele den låneportefølje, der er udvalgt af BIC, efter udligning med eksisterende indlån) og for så vidt angår det beløb, der overstiger indlånsniveauet ([…] mio. EUR (32)) (33).
v.
BIC har ret til at overføre hensættelser til satser på mindst […] basispoint over referencesatsen (34) eller til fra staten at modtage forrentningsdifferencen (35).
vi.
BIC har ret til inden fristudløb at anmode om overførsel af andre BNP-aktiver og -passiver som f. eks. lån til kreditinstitutter, fysiske og finansielle aktiver m.m.
vii.
CGD yder indtil [ 2013] BIC likviditetsstøtte på højest [150-350] mio. EUR år til en rentesats svarende til Euriborsatsen for […] (36) måneder plus et spread på […] basispoints. Denne kreditlinje kan stilles til rådighed, hvis indlånene når ned under […] mia. EUR
viii.
Opretholdelse af en kreditlinje hos CGD på [150-500] mio. EUR indtil [ 2013] til det igangværende CP-program med statsgaranti, i en treårig periode, men med en forpligtelse fra CGD’s side til ikke at anmode om tilbagebetaling af lånet før […]
ix.
Opretholdelse af ca. halvdelen af BPN’s arbejdsstyrke (mindst 750 ud af de ca. 1 600 ansatte). Samlede omkostninger ved lukning af de filialer, som BIC ikke erhverver, og betaling af kompensation til afskedigede arbejdstagere eller til arbejdstagere, som måtte skifte arbejdssted, afholdes af staten
x.
Overførsel til staten af omkostninger i tilknytning til tvister
xi.
En købspris på 40 mio. EUR, som betales af BIC
xii.
En prisklausul med hensyn til deling, sammen med staten, af 20 % af BPN’s nettofortjeneste (efter skat) i de kommende 5 år, hvis denne nettofortjeneste samlet udgør mere end 60 mio. EUR
xiii.
BIC har forpligtet sig til, i forhold til BPN, ikke at udbetale dividende eller udbytte til aktionærerne i en periode på 5 år.
(57)
I henhold til omstruktureringsplanen fra januar 2012 bliver den kombinerede enhed, der bliver resultatet af salget af BPN til BIC (”den kombinerede enhed”), rentabel i løbet af […] år - både hvis man ser på et referencescenarie og et mindre gunstigt scenarie. Det blev således skønnet, at tier 1-kernekapitalsprocenten for den kombinerede enheds risikovægtede aktiver vil falde med [10-15] % til […] % efter det femte år. Dette skøn er baseret på de negative resultater de første år efter BIC’s omstrukturering og stigningen i bankens aktiviteter, som igen skal gøres rentable ved større kreditgivning til økonomien. Der er tale om at investere i filialer og bankens image og integration af processer, procedurer og organisation og it. Afkastet af egenkapital skal stige fra - [1.5] % i år 1 til + [1-5] % i år 5, mens afkastet for aktiverne forventes at stige fra -[0,2] i år 1 til + [0-2] % i år 5.
(58)
I henhold til et mindre gunstigt scenarie med flere ikke-rentable lån og øgede finansieringsomkostninger vil tier 1-kernekapitalsprocenten falde til [8-12] % efter år 5 sammenlignet med [10-15] % som registreret ved udløbet af år 1.
(59)
Endelig skød den portugisiske stat den 15. februar 2012 600 mio. EUR ind i BPN (37).
3. Begrundelse for indledning af den formelle undersøgelsesprocedure
(60)
Kommissionen gav i sin afgørelse af 24. oktober 2011 udtryk for tvivl med hensyn til følgende punkter:
-
rentabiliteten for BPN som integreret del af den erhvervende virksomhed
-
hvorvidt den ydede støtte til BPN var begrænset til et minimum, og salget til BIC var den billigste løsning sammenlignet med en afvikling
-
hvorvidt foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejninger var tilstrækkelige
-
og hvorvidt salgsprocessen ikke indebar en støtte til køberen.
4. Bemærkninger fra tredjeparter
(61)
Kommissionen modtog ikke bemærkninger fra tredjeparter.
5. Den portugisiske stats holdning
5.1 Den portugisiske stats holdning til beslutningen om at indlede proceduren
(62)
De portugisiske myndigheder gør gældende, at omstruktureringsplanen fra januar 2012 er i overensstemmelse med meddelelsen om omstrukturering. Ud over denne plan fremlagde de portugisiske myndigheder ved brev af januar 2012 forskellige kommentarer til afgørelsen af 24. oktober 2011.
(63)
De portugisiske myndigheder vurderede, at tre typer foranstaltninger til fordel for BPN ikke udgjorde statsstøtte.
(64)
Portugal gør for det første gældende, at foranstaltningerne til støtte for BPN forud for nationaliseringen, dvs. redningsstøtten til styrkelse af likviditeten og lånene fra CGD i oktober og november 2008, ikke udgør nogen form for statsstøtte. Portugal hævder, at redningsstøtten til styrkelse af likviditeten blev ydet uafhængigt at BdP - til en ekstraordinært høj rente og med sikkerhedsstillelse fra BPN’s side. Lånene fra CGD i oktober og november 2008 blev ydet på markedsvilkår til en konkurrencedygtig rente og med passende sikkerhedsstillelse, og de giver derfor ikke BPN nogen økonomisk fordel.
(65)
Portugal afviser for det andet, at der er ydet nogen form for statsstøtte i forbindelse med CGD’s finansieringsstøtte til BPN efter nationaliseringen af sidstnævnte (f.eks. i forhold til interbankmarkedsforanstaltninger eller CGD's tegning af CP'er). Portugal fremfører, at der var tale om kommercielle transaktioner på vilkår svarende til dem, der ville være gældende for forsigtige investorer i en markedsøkonomi. De giver derfor ikke BPN nogen økonomisk fordel.
(66)
De portugisiske myndigheder mener endelig heller ikke, at der blev ydet nogen form for statsstøtte til BIC som køber af BPN. De portugisiske myndigheder gør gældende, at salgsprocessen var gennemsigtig, objektiv og ikke-diskriminerende. BIC’s bud var globalt set det økonomisk mest fordelagtige og bør derfor anses for at afspejle markedsprisen. Den rammeaftale, der blev undertegnet den 9. december 2011, afspejlede i store træk betingelserne i BIC's bud af 20. juli 2011. De portugisiske myndigheder mener også, at selv om salgsprisen var negativ, ville det eneste alternativ til salget (BPN's afvikling) have tvunget staten til at bære en større finansiel byrde og bragt det nationale finansielle systems stabilitet i fare.
(67)
Samtidigt erkender Portugal, at visse foranstaltninger til fordel for BPN udgør statsstøtte. Der er tale om følgende foranstaltninger: statsgarantien for de CP’er, BPN har udstedt, overførslen af udvalgte aktiver til SPV’erne i 2010, rekapitaliseringen af BPN den 15. februar 2012 med henblik på salg og visse foranstaltninger, der blev indrømmet inden for rammerne af det planlagte salg til BIC (f.eks. statsgarantien i forbindelse med udstedelsen af CP’er, som opretholdes efter salget).
(68)
Portugal hævder desuden, at alle de foranstaltninger, der udgør statsstøtte, er forenelige med EU-retten, eftersom de har til formål at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse af den portugisiske økonomi, jf. traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).
(69)
Ifølge Portugal gør omstruktureringsplanen fra januar 2012 det muligt for BPN at genoprette sin rentabilitet på langt sigt - uden supplerende støtte. For det første gennemførte staten omstruktureringen af BPN ved udskillelse af aktiver og overførsel af nogle af disse til SPV’erne, ved en reduktion af dens tilstedeværelse på markedet med mere end 50 %, ved indstilling af de aktiviteter, der ikke udgjorde en del de vigtigste detailbanksaktiviteter, samt ved forskellige risikostyringsforanstaltninger og en forsigtig forretningsstrategi. I henhold til BIC’s prognoser vil den kombinerede enhed, efter BPN’s integration i BIC, for det andet få positive resultater […] omstruktureringsplanen - både for så vidt angår referencescenariet og et mindre gunstigt scenarie. For det tredje er den negative salgspris acceptabel, eftersom afvikling er mere omkostningskrævende for staten og ville bringe den finansielle stabilitet i fare.
(70)
Portugal finder, at foranstaltningerne begrænser sig til det nødvendige minimum, hvis man skal sikre stabiliteten i Portugals finansielle sektor og igen gøre BPN’s rentabel.
(71)
Portugal fremfører også, at salget er det eneste alternativ til den mere omkostningskrævende afvikling. Andre løsninger (integration i CGD og omstrukturering som selvstændig enhed) ville ikke gøre det muligt at generere tilstrækkelige indtægter, i nutidsværdi, til at opveje den indledende finansiering, der ville skulle gennemføres. Portugal vurderer, at omkostningerne ved salget til BIC ligger på mellem […] og […] mio. EUR (ekskl. de mulige konsekvenser af uforudsete udgifter, som iflg. Portugal ikke vil opstå), dvs. lavere end afviklingsomkostningerne i forbindelse med forskellige alternative scenarier.
(72)
Likviditetsstøtten til BPN gennem garantien for BPN’s udstedelse af CP’er efter nationaliseringen var desuden nødvendig for at sikre fortsættelsen af bankens aktiviteter under omstruktureringen.
(73)
Hvad angår udvælgelsen af aktiver, der blev overført til SPV'er, vurderer Portugal, at den fandt sted ud fra objektive kriterier og havde til formål at fremme BPN's langsigtede rentabilitet og skabe interesse hos potentielle købere i reprivatiseringsprocessen. Portugal hævder ligeledes, at de supplerende overførsler af aktiver i forbindelse med salget til BIC, er tilstrækkelige til at sikre BPN's fremtidige rentabilitet og begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at sikre salget.
(74)
Portugal fremfører, at forøgelsen af BPN’s kapital, der fandt sted den 15. februar 2012, skal sikre, at banken ikke kommer til at mangle kapital i den periode, der er omfattet af omstruktureringsplanen fra januar 2012. I henhold til planens beregninger vil tier 1-kernekapitalsprocenten falde til [10-15] % i 2016 i referencescenariet og til [8-12] % i et mindre gunstigt scenarie - sammenlignet med det minimum på 10 %, der bliver obligatorisk fra udgangen af 2012. Portugal gjorde også gældende, at BCI’s foreslåede salgsbetingelser, i forbindelse med et åbent og gennemsigtigt salg uden minimumspris, udgør det nødvendige minimum for at sikre BPN's fremtidige rentabilitet, eftersom en afvikling ville være mere omkostningskrævende og kunne bringe den finansielle stabilitet i fare.
(75)
Portugal anfører også, at både BPN’s tidligere aktionærer og banken selv i tilstrækkeligt omfang delte eller vil dele udgifterne i forbindelse med omstruktureringsprocessen og sikre en passende deling af byrderne. BPN's tidligere aktionærer modtog ingen form for kompensation efter nationaliseringen og tabte al den kapital, de havde investeret i banken.
(76)
Portugal finder det imidlertid ikke passende at kræve, at kunder med efterstillet gæld i BPN også deltager i byrdedelingen på grund af de specifikke salgsvilkår for disse instrumenter […]. I visse tilfælde gør de tekniske specifikationer for produkterne det ikke muligt for BPN at afvise at udbetale renter og tilbagebetale kapital.
(77)
Iflg. Portugal bidrager BPN også i betydeligt omfang til omstruktureringsprocessen, eftersom dens ledelse blev skiftet ud efter nationaliseringen, forretningsstrategien og risikostyringen blev ændret betydeligt, og bankens aktiviteter vil blive reduceret med mere end 50 %.
(78)
Portugal erkender, at overførslen af aktiver til SPV’erne til deres bogføringsværdi skete til en værdi, der lå over aktivernes reelle økonomiske værdi - uden modydelse til staten. Portugal finder imidlertid, at BPN’s egetbidrag er sikret gennem bankens vederlagsfri nationalisering, som blev efterfulgt af en omfattende omstrukturering. Portugal hævder, at en eventuel fordel for BPN i forbindelse med udskillelsen af aktiver og deres overførsel til SPV’erne, ville være delvist opvejet gennem bankens reprivatiseringspris, der var den højst mulige. Portugal finder også, at statsgarantien forrentes på passende vis. På trods af, at forrentningen (0,2 % p.a.) ligger under, hvad der kræves for statsgarantier (38), tilfalder enhver indtægt, som BPN måtte have (eller enhver udgift, som ikke afholdes), staten, som på nuværende tidspunkt besidder 100 % af bankens aktier.
(79)
Hvad angår forøgelsen af BPN’s kapital, der fandt sted den 15. februar 2012, fremfører Portugal, at den ikke ændrer bankens aktionærstruktur, og at kapitalen - i det mindste delvist - kommer tilbage ved salget af BPN, eftersom det bidrager til at undgå en mere omkostningskrævende afvikling.
(80)
Portugal finder ligeledes, at de foranstaltninger, staten har truffet eller vil træffe, ikke er konkurrencefordrejende. Portugal anfører, at den kombinerede enhed får en markedsandel på mindre end 1 % ([0-1] % hvad angår dens markedsandel i banksektoren; den bliver nr. 14 med hensyn til kreditter til kunder og nr. 15 med hensyn til indlån). Herudover er det kun lidt sandsynligt, at foranstaltningerne får en negativ indvirkning på udenlandske bankers adgang til det nationale marked, hvilket illustreres af, at BIC selv ejes af en angolansk finansgruppe. Portugal vurderer ligeledes, at der ikke foreligger nogen moralsk risiko, eftersom banken er nationaliseret, dens ledelse er skiftet ud, aktionærerne fik ikke nogen form for kompensation, og banken undergik en vidtgående omstrukturering.
(81)
Til gengæld finder Portugal, at de forskellige foranstaltninger, der er iværksat i forbindelse med denne proces, er passende og tilstrækkelige til at begrænse eventuelle konkurrencefordrejninger. BPN’s tilstedeværelse på markedet forud for nationaliseringen var begrænset (9. største bank i Portugal med markedsandele på mellem [1-5] % og [1-5] % afhængigt af markederne), den blev omstruktureret, dens tilstedeværelse på markedet blev reduceret med mere end 50 %, og dens aktiviteter koncentreret om detailbankvirksomhed. Nationaliseringen skete uden betaling af kompensation til de tidligere aktionærer, og BPN’s forretningsstrategi og risikostyring blev ændret efter nationaliseringen.
(82)
De portugisiske myndigheder gør ligeledes gældende, at salgsprocessen for BPN var åben og gennemsigtig. BIC kan endelig ikke udbetale dividende før 2016, og det forbud skal sikre, at den finansielle støtte, der er ydet til BPN, anvendes til at sikre bankens langsigtede rentabilitet. Den overskudsdelingsaftale, der er indgået mellem staten og BIC, hvad angår resultater, der overstiger […] mio. EUR, gør det muligt at inddrive en del af udgifterne til bankens omstrukturering. BIC har indgået en forpligtelse til ikke at henvise til statsstøtten i sine forretningsmeddelelser, og det sikrer ifølge de portugisiske myndigheder, at støtten ikke anvendes til skade for konkurrenterne. De andre mulige kompromiser, som er omhandlet i Kommissionens meddelelse om omstrukturering af banker (som foranstaltninger til fremme af åbning af markedet, grænser for markedsandele eller afhændelse af aktiver og supplerende aktiviteter), vedrører ikke omstruktureringskonteksten for BPN.
5.2 Den portugisiske stats forpligtelser
(83)
Hvad angår gennemførelsen af omstruktureringsplanen, har de portugisiske myndigheder påtaget sig følgende forpligtelser:
(84)
Tier 1-kernekapitalsprocenten for BPN på tidspunktet for salget til Banco BIC må ikke være på mere end [10-18] %.
(85)
Hvis Banco BIC eller den kombinerede enhed vælger at overføre lånene til staten eller til enhver anden enhed, der er kontrolleret af staten efter salget, skal den betale staten den kapital, der er forbundet med sådanne lån, nærmere betegnet [10-18] % af de risikovægtede aktiver for lånene.
(86)
Banco BIC og den kombinerede enhed kan ikke overføre ikke-rentable lån til staten eller til enhver anden enhed, der kontrolleres af staten, efter [ 2013].
(87)
Banco BIC eller den kombinerede enhed kan kun overføre ikke-rentable lån til staten eller til enhver anden enhed, som kontrolleres af staten, på de vilkår, der er fastsat i betragtning (85), hvis alle de reserver, der på salgsdatoen står opført i BPN's regnskaber, er helt opbrugt.
(88)
Den nuværende kreditlinje på [150-500] mio. EUR, der er fastsat i rammeaftalen i forbindelse med programmet for BPN's udstedelse af CP’er og garanteret af staten, kan ikke opretholdes mere end […] år fra salgsdatoen.
(89)
Forrentningen for kreditlinjen på [200-400] mio. EUR, som CGD yder Banco BIC og den kombinerede enhed, skal som minimum fastsættes til Euriborsatsen + […] basispoint.
(90)
Portugal skal anmode om Kommissionens forudgående godkendelse, inden CGD eller staten, efter salget, yder eventuelle kreditlinjer eller garantier til fordel for Banco BIC eller den kombinerede enhed inden den 31. december 2016.
(91)
Banco BIC og den kombinerede enhed kan ikke gennemføre nogen virksomhedserhvervelse inden den 31. december 2016, medmindre den samlede akkumulerede bruttokøbspris, som Banco BIC og den kombinerede enhed skal betale for alle erhvervelser i løbet af et regnskabsår er på under […] mio. EUR. Den samlede akkumulerede bruttokøbspris for disse erhvervelser skal beregnes uden at inkludere overtagelse eller overførsel af gæld i forbindelse med sådanne erhvervelser.
(92)
Før den 31. december 2016 kan Banco BIC, den kombinerede enhed og Portugal ikke udøve call option-rettigheder i forbindelse med efterstillet gæld, der udstedes af BPN inden salgsdatoen.
(93)
Banco BIC eller den kombinerede enhed må ikke henvise til statsstøtten i sine markedsføringskampagner og i sine forretningsmeddelelser til investorer.
6. Vurdering
6.1. Er der tale om statsstøtte?
(94)
Artikel 107, stk. 1, i TEUF fastsætter, at bortset fra de i traktaterne hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med det indre marked. En statsforanstaltning anses derfor for at være en statsstøtte, hvis den opfylder følgende (kumulative) kriterier:
-
statsmidler
-
selektiv fordel
-
fordrejning af konkurrencen, og
-
indvirkning på samhandelen mellem medlemsstater.
6.1.1. Foranstaltninger til fordel for BPN og den økonomiske aktivitet efter salget.
6.1.1.1 Foranstaltninger forud for nationaliseringen
(95)
Portugal bestrider, at foranstaltningerne til fordel for BPN forud for nationaliseringen udgør statsstøtte. Foranstaltningerne består af den særlige likviditetsredningsstøtte og de fire lån, der blev ydet af CGD inden nationaliseringen af BPN i oktober og november 2008.
(96)
Som det erindres af de portugisiske myndigheder i deres bemærkninger til Kommissionens afgørelse af 24. oktober 2011, så blev den likviditetsredningsstøtte, der blev ydet til BPN inden nationaliseringen, besluttet uafhængigt af Banco de Portugal. Renten var ekstraordinært høj, BPN måtte stille sikkerhed, og der var ikke tale om statsgaranti.
(97)
Da denne støtte blev ydet (den 17. og 27. oktober 2008), var der ikke blevet truffet beslutninger om BPN’s solvens og nationalisering (disse beslutninger blev først truffet i starten af november 2008). Likviditetsredningsstøtten var ikke en del af den samlede støttepakke, idet der snarere var tale om en likviditetsoperation inden for rammerne af BdP’s normale aktiviteter.
(98)
Kommissionen fandt derfor, at der i overensstemmelse med meddelelsen om bankerne (39) ikke forelå elementer af statsstøtte i BdP’s ydelse af likviditetsredningsstøtte til BNP.
(99)
Hvad angår de lån, der er ydet af CGD, påpeger Kommissionen, at BPN inden sin nationalisering modtog lån fra CGD til en samlet værdi af 315 mio. EUR og ikke 235 mio. EUR (40).
(100)
Kommissionen minder om, at CGD ejes 100 % af staten, som udpeger medlemmerne af dens bestyrelse. For at fastslå, om der er tale om statslån, skal de vurderes ud fra de specifikke vilkår for deres ydelse, for at det kan bestemmes, om CGD handlede ud fra særlige bevæggrunde og ikke i overensstemmelse med normal forretningsmæssig praksis. Følgende overvejelser er relevante i den forbindelse:
(101)
For det første: da de tre første lån blev ydet i oktober 2008, var BPN's problemer allerede almindeligt kendte. BPN havde ifølge de portugisiske myndigheder haft likviditetsproblemer siden sommeren 2008. Disse problemer var kommet frem efter betydelige udskiftninger i BPN’s øverste ledelse (ved to lejligheder fra starten af 2008), efter revisioner, BdP havde foretaget i BPN i juni, og efter at Moody's den 18. juli 2008 sænkede sin kreditvurdering for BNP til Baa3. På den anden side blev det andet, det tredje og det fjerde lån ydet efter den 22. oktober 2008, på hvilket tidspunkt BPN ifølge Portugal stod over for en alvorlig likviditetsmangel. Enhver långiver, der følger normal forretningsmæssig praksis, ville have anmodet BPN om de nødvendige oplysninger for at få et overblik over bankens likviditetssituation og dens tilbagebetalingsevne, inden den blev ydet et supplerende lån, og ville således have fået kendskab til BPN’s prekære finansielle situation.
(102)
For det andet var lånene meget betydelige sammenholdt med værdien af BPN’s balance og dens passiver på daværende tidspunkt, og CGD udsatte sig derfor for en betydelig individuel risiko i forhold til en bank i vanskeligheder.
(103)
Lånene blev for det tredje ydet i oktober og november 2008. Det var lidt efter, at Lehman Brothers var gået fallit og på et tidspunkt, hvor interbankmarkederne stort set ikke var tilgængelige - selv ikke for de mest solide finansielle institutioner - og slet ikke for dem, der kæmpede med alvorlige likviditetsproblemer.
(104)
Hvad angår det fjerde lån, påpeger Kommissionen for det fjerde, at CGD ikke kun forvaltede BPN i statens interesse i medfør af artikel 2, stk. 7, i loven om nationalisering, men også var dækket af statsgarantier i medfør af artikel 2, stk. 9, i loven om nationalisering for så vidt angår alle kreditoperationer eller likviditetsstøtteoperationer, der eventuelt gennemførtes til fordel for BPN i forbindelse med nationaliseringen, og "som stedfortræder for staten".
(105)
På grund af den generelle finansielle og økonomiske situation og navnlig BPN’s kendte vanskeligheder var det meget usandsynligt, at en anden institution ville have sikret BPN den pågældende likviditet, og det forklarer, hvorfor de portugisiske myndigheder anså CGD's likviditetsstøtte for at have en "særlig" karakter (se betragtning (25)).
(106)
Kommissionen konkluderer på baggrund af alle disse overvejelser, at CGD’s beslutning om at yde de pågældende lån forud for nationaliseringen ikke var en normal forretningsmæssig beslutning. Beslutningen må anses for direkte at kunne tilskrives staten, og lånene udgør derfor statsmidler.
(107)
Eftersom lånene gjorde det muligt for BPN at opnå likviditet, som den ikke ville kunne have opnået på markedet, sikrede de BPN den likviditet, som var nødvendig for at banken kunne fortsætte sine aktiviteter og konkurrere - navnlig med hensyn til lån og indlån - på de pengemarkeder, hvor den var til stede.
(108)
Kommissionen vurderede derfor, at BPN opnåede en økonomisk fordel.
(109)
De omhandlede foranstaltninger er selektive, eftersom de kun begunstigede BPN.
(110)
På trods af Portugals bemærkninger, ifølge hvilke BPN kun indtog en 9. plads i den portugisiske banksektor inden nationaliseringen, skabte eller truede CGD’s foranstaltninger med at skabe konkurrencefordrejninger, idet de stillede BPN fordelagtigt i forhold til de andre konkurrerende banker ved at gøre det muligt for den at opnå likviditet, som den ellers ikke ville kunne have opnået på markedet.
(111)
Eftersom BPN drev aktiviteter på nationalt, europæisk og internationalt plan, da lånene blev ydet, herunder f.eks. via sin filial i Frankrig, vil foranstaltningen også kunne få indflydelse på samhandelen mellem medlemsstaterne.
(112)
Kommissionen vurderer derfor, at de fire lån, der i alt beløber sig til 315 mio. EUR, og som CGD ydede til BPN i oktober og november 2008, udgør statsstøtte.
6.1.1.2. Foranstaltninger, der er indrømmet efter nationaliseringen, og som ikke er specifikt er relateret til salget til BIC
(113)
Kommissionen fastslog allerede i sin afgørelse af 24. oktober 2011, at nationaliseringen ikke udgjorde statsstøtte til fordel for BPN’s aktionærer.
(114)
Følgende foranstaltninger, som ikke var specifikt relateret til salget til BIC, blev indrømmet efter nationaliseringen af BPN:
(a)
Statsgarantien for gældsbeviser udstedt af BPN og finansieret af CGD, herunder udstedelse af CP’er tegnet af CGD og anvendelse af pengemarkedskreditfaciliteter indrømmet af CGD
(b)
Overførsel af aktiver og passiver til tre statsejede SPV’er.
(115)
Statsgarantien for BPN’s CP’er (og SPV’ernes), som blev tegnet af CGD og indrømmet BPN efter nationaliseringen, blev finansieret direkte af medlemsstaten. I henhold til artikel 2, stk. 9, i loven om nationalisering var alle de kreditoperationer eller likviditetsstøtteforanstaltninger, CGD gennemførte til fordel for BPN (eller SPV'erne) i forbindelse med nationaliseringen, desuden omfattet af den portugisiske stats garanti. Der er derfor ingen tvivl om, at al den finansieringsstøtte, som CGD ydede til BPN (eller til SPV'erne) efter nationaliseringen, omfattede statsmidler.
(116)
Det skal også fremhæves, at CGD efter nationaliseringen var den eneste enhed, der ydede finansieringsstøtte til BPN eller til SPV'erne, og at dens risikoeksponering med tiden blev øget, da anden gæld forfaldt, idet den hverken var blevet fornyet af de oprindelige långivere eller erstattet af lån fra andre institutioner. Eftersom BPN havde finansielle vanskeligheder, og dens usikre fremtid var almindeligt kendt, kan det ikke overraske, at banken ikke havde alternative finansieringskilder.
(117)
Statsgarantierne gjorde det muligt for BPN at opnå finansiel støtte i en situation, hvor den ikke havde andre alternativer.
(118)
De gjorde det muligt for BPN at fortsætte sine aktiviteter som konkurrent på markedet (ikke kun at opretholde aktiviteter, men sandsynligvis også iværksætte nye aktiviteter) og opfylde sine forpligtelser over for kunder og andre spillere på markedet.
(119)
Kommissionen konkluderer derfor, at statsgarantierne giver BPN en økonomisk fordel.
(120)
De omhandlede foranstaltninger er selektive, eftersom de begunstigede en specifik enhed, nemlig BPN. Hvad angår likviditetslinjen, som opretholdes efter salget, begunstigede foranstaltningerne desuden den kombinerede enhed.
(121)
I betragtning af BPN’s stilling i den portugisiske finanssektor, af det forhold, at den finansielle sektor er åben for intens konkurrence i Unionen, samt det forhold, at BPN konkurrerer med et betydeligt antal filialer af udenlandske banker i Portugal, vurderer Kommissionen, at enhver fordel hidrørende fra statsmidler vil kunne påvirke samhandelen i Unionen og skabe konkurrencefordrejning, jf. traktatens artikel 107, stk. 1.
(122)
BPN’s statsgarantier gjorde det muligt for denne bank at modtage en betydelig finansiering, som ikke var tilgængelig på markedet, og gav den derfor en selektiv fordel. De gjorde det muligt for BPN at blive på markedet og fortsætte sine aktiviteter uden at være berørt af sin tidligere situation. Disse foranstaltninger udgør statsstøtte.
(123)
Overførslen af visse BPN-aktiver til SPV’erne, som ejes 100 % af medlemsstaten, indebærer, at medlemsstaten har det fulde finansielle ansvar herfor og påtager sig alle risici for SPV'ernes aktiver, hvoraf i det mindste nogle kan være gået tabt for bestandig. Denne foranstaltning omfatter derfor statsmidler.
(124)
Efter Kommissionens opfattelse indebærer overførslen af aktiver til SPV’erne forud for salget til en bogføringsværdi af 3,9 mio. EUR (med skønnede værdiforringede aktiver til en værdi af 1,8 mio. EUR) en fordel for BPN, eftersom der ikke var garanteret nogen ex ante-gennemsigtighed, aktiverne ikke blev markedsværdisat, og staten ikke oppebar indtægter i forbindelse med overførslen.
(125)
Kommissionen finder, at overførslen af aktiver til deres bogføringsværdi og ikke til deres markedsværdi giver BPN en økonomisk fordel i forhold til dens konkurrenter.
(126)
De omhandlede foranstaltninger er selektive, eftersom de udelukkende begunstigede en specifik enhed, nemlig BPN.
(127)
I betragtning af BPN’s stilling i den portugisiske finanssektor, af det forhold, at den finansielle sektor er åben for intens konkurrence i Unionen, samt det forhold, at BPN konkurrerer med et betydeligt antal filialer af udenlandske banker i Portugal, vurderer Kommissionen, at enhver fordel hidrørende fra statsmidler vil kunne påvirke samhandelen i Unionen og skabe konkurrencefordrejning, jf. traktatens artikel 107, stk. 1.
6.1.1.3. Foranstaltninger, der er indrømmet efter nationaliseringen, og som er relateret til salget til BIC
(128)
Ud over de foranstaltninger, som BPN blev indrømmet efter nationaliseringen, og som ikke var relateret til salget til BIC, blev banken også indrømmet andre foranstaltninger i tilknytning til salget til BIC. Disse foranstaltninger omfatter:
a)
rekapitalisering af BPN med henblik på salget
b)
overførsel, i tilknytning til salget, af supplerende BPN-aktiver og -passiver
c)
BIC’s ret til efter salget at overføre ikke-rentable lån til staten
d)
overførsel til staten af omkostninger i tilknytning til tvister med henblik på salget
e)
CGD’s ydelse af en likviditetslinje efter salget og opretholdelse af en kreditlinje i form af CP’er med statsgaranti, efter salget, til en værdi af [150-500] mio. EUR.
(129)
Der blev den 15. februar 2012 gennemført en rekapitalisering af BPN med et beløb på 600 mio. EUR. Denne foranstaltning blev gennemført direkte af staten med statsmidler med henblik på salget til BIC.
(130)
Rekapitaliseringen af BPN med et beløb på 600 mio. EUR, som fandt sted den 15. februar 2012, blev beregnet således, at BPN kunne sikres en kapital på [200-400] mio. EUR på salgstidspunktet. Da BIC afgav sit bud den 20. juli 2011, svarede det sidstnævnte beløb til en skønnet tier 1-kernekapitalsprocent på [10-18] %, hvilket ligger et betydeligt stykke over det lovgivningsmæssige krav (9 % af tier 1-kernekapitalen ved udgangen af 2011 og 10 % ved udgangen af 2012) (41).
(131)
Kommissionen finder, at kapitalindsprøjtningen indebærer en økonomisk fordel for BPN og for dens økonomiske aktiviteter efter salget. Fordelen ligger i, at BPN efter rekapitaliseringen råder over den nødvendige kapital til at opfylde og også gå ud over de lovgivningsmæssige krav, og denne kapital er også til rådighed for den kombinerede enhed. Denne kapital gør det muligt for BPN og vil også gøre det muligt for den kombinerede enhed at drive aktiviteter på markederne og yde nye lån i en økonomisk kontekst, hvor dens konkurrenter ser sig nødsaget til at reducere deres aktiviteter.
(132)
De omhandlede foranstaltninger er selektive, eftersom de udelukkende begunstiger en specifik enhed - BPN - og den kombinerede enhed, som fortsætter sin økonomiske aktiviteter efter salget.
(133)
Portugal gør gældende, at BPN fortsatte med at reducere sin markedsandel efter nationaliseringen, og at den kombinerede enhed vil få en markedsandel på under 1 % for så vidt angår kredit til kunder, klientmidler eller bankprodukter og på under 2 % for alle de relevante markeder. Foranstaltningerne skaber derfor eller vil kunne skabe konkurrencefordrejninger, eftersom de efter salget stiller BPN og den kombinerede enhed i en fordelagtig position i forhold til andre konkurrerende banker. Den kombinerede enheds overskydende kapital beskytter de økonomiske aktiviteter over for de investeringsrisici, som andre konkurrenter står over for. Den øger også muligheden for, at begge de begunstigede kan råde over supplerende likviditet og kan lette en fremtidig ekspansion for BPN og den kombinerede enhed i en økonomisk kontekst, hvor konkurrenter med aktiviteter i Portugal ser sig nødsaget til at reducere deres aktiviteter.
(134)
I betragtning af BPN’s stilling i den portugisiske finanssektor, af det forhold, at den finansielle sektor er åben for intens konkurrence i Unionen, samt det forhold, at BPN konkurrerer med et betydeligt antal filialer af udenlandske banker i Portugal, vurderer Kommissionen, at enhver fordel hidrørende fra statsmidler vil kunne påvirke samhandelen i Unionen og skabe konkurrencefordrejning, jf. traktatens artikel 107, stk. 1.
(135)
Rekapitaliseringen af BPN med 600 mio. EUR, som fandt sted i februar 2012, udgør statsstøtte.
(136)
De foranstaltninger, der er relateret til salget til BIC, omfatter denne banks ret til inden operationens afslutning at anmode om overførsel af andre BNP-aktiver og -passiver som f. eks. lån til kreditinstitutter og fysiske og finansielle aktiver. De omfatter også BIC’s ret til at overføre indlån til satser på mindst […] basispoint over referencesatsen eller til fra staten at modtage forrentningsdifferencen for sådanne indlån.
(137)
Udskillelsen fra BPN af visse lån og passiver (herunder indlån), som er udvalgt af BIC, er direkte finansieret af medlemsstaten. Ethvert af de elementer, der er udskilt fra BPN, overføres til deres bogføringsværdi til SPV’erne, som fuldt ud er i statens besiddelse, eller overføres på anden vis til dens finansielle ansvarsområde. Det er således staten, der bærer den finansielle byrde i forbindelse med forvaltning og afhændelse af disse aktiver og passiver. Medlemsstaten vil også skulle finansiere differencen mellem den gældende rente for indlån og tærsklen på […] basispoints over referencesatsen.
(138)
Det er Kommissionens vurdering, at overførslen af supplerende aktiver og passiver til SPV’erne forud for salget udgør en fordel for BPN og for den kombinerede enhed, eftersom der ikke var sikret ex ante-gennemsigtighed, aktiverne ikke var markedsværdisat, og staten ikke modtog modydelser i forbindelse med overførslen.
(139)
Kommissionen finder, at overførslen af aktiver til deres bogføringsværdi og ikke til deres markedsværdi giver BPN og den kombinerede enhed en økonomisk fordel i forhold til deres konkurrenter. BIC kan i henhold til denne betingelse i rammeaftalen helt efter eget skøn udvælge de aktiver, der skal udskilles, aktiverne vil ikke blive markedsværdisat, og staten vil ikke modtage godtgørelse i denne forbindelse. Tværtimod, eftersom denne løsning reducerer BPN’s risikovægtede aktiver, vil det føre til en forøgelse af bankens kapitalprocent og dermed også af dens evne til at yde nye lån og drive aktiviteter på markedet. Efter salget ville denne fordel blive overført til den kombinerede enhed.
(140)
Statens godtgørelse af differencen mellem rentesatsen for indlånene og tærsklen på […] basispoints over referencesatsen, fjerner en omkostning, som BPN ville skulle afholde under normale omstændigheder, og giver den dermed en fordel.
(141)
De omhandlede foranstaltninger er selektive, eftersom de udelukkende begunstiger en specifik enhed - BPN - og den økonomiske aktivitet, som fortsætter efter salget.
(142)
Foranstaltningerne skaber eller vil kunne skabe konkurrencefordrejninger, fordi de efter salget til BIC stiller BPN og den kombinerede enhed i en fordelagtig situation over for andre konkurrerende banker, eftersom de i modsætning til andre banker ikke bliver nødt til at reducere deres aktiviteter, og fordi de gør det muligt for BPN og den kombinerede enhed at yde mere kredit til økonomien.
(143)
I betragtning af BPN’s stilling i den portugisiske finanssektor, af det forhold, at den finansielle sektor er åben for intens konkurrence i Unionen, samt det forhold, at BPN konkurrerer med et betydeligt antal filialer af udenlandske banker i Portugal, vurderer Kommissionen, at enhver fordel hidrørende fra statsmidler vil kunne påvirke samhandelen i Unionen og skabe konkurrencefordrejning, jf. traktatens artikel 107, stk. 1.
(144)
Overførslen af supplerende aktiver og passiver (herunder indlån) fra BPN’s balance til SPV’erne forud for salget udgør statsstøtte.
(145)
BIC’s ret til inden for en frist på […] måneder at sælge lån, der ikke er rentable i mindst […] dage (op til […] % af den nominelle værdi af hele den låneportefølje, der er udvalgt af BIC, efter kompensation i forhold til eksisterende indlån) og for så vidt angår det beløb, der overstiger hensættelsesniveauet ([…] mio. EUR).
(146)
BIC’s ret til efter salget at fratrække balancen supplerende aktiver og passiver er direkte finansieret af medlemsstaten. Ethvert af de elementer, der er udskilt fra BPN, overføres til deres bogføringsværdi til SPV’erne, som fuldt ud er i statens besiddelse, eller overføres på anden måde til dens finansielle ansvarsområde. Det er således medlemsstaten, der bærer den finansielle byrde i forbindelse med forvaltning og afhændelse af disse aktiver og passiver.
(147)
Kommissionen finder, at muligheden for at udskille ikke-rentable lån efter salget gør det muligt for BPN og den kombinerede enhed at udvide deres aktiviteter og yde mere kredit i en økonomisk kontekst, hvor andre konkurrenter med aktiviteter i Portugal ser sig nødsaget til at reducere deres operationer. Hvis det samme kapitalniveau opretholdes, vil bankens kapitalprocent blive øget ved udskillelse af ikke-rentable lån og reduktion af risikovægtede aktiver. Dens evne til at yde nye lån og drive aktiviteter på markedet vil derfor blive forbedret.
(148)
Den kombinerede enhed har også en fordel i forhold til konkurrenter, som vil skulle absorbere tab på aktiver af mindre god kvalitet og derfor vil få begrænset deres disponible kapital til ydelse af nye lån. Den kombinerede enhed vil derimod ikke registrere en nedgang i sit kapitalgrundlag på grund af disse værdiforringelser og forringelse af låneporteføljens værdi.
(149)
BIC’s mulighed for overførsel til staten af andre ikke-rentable lån inden for en frist på højst […] efter salgsdatoen kunne ændre bankens risikovægtede aktiver og resultere i en tier 1-kernekapital, der ligger over niveauet på [10-18] %, som indgår i BIC's bud af 20. juli 2011. Kommissionen bemærker sig i denne kontekst Portugals forpligtelse, som går ud på, at hvis Banco BIC eller den kombinerede enhed vælger efter salget at overføre lånene til staten eller til enhver anden enhed, der kontrolleres af staten, skal den godtgøre staten den kapital, der er forbundet med sådanne lån, med [10-18] % af de risikovægtede aktiver for lånene og kan desuden kun overføre de ikke-rentable lån til staten og betale staten den kapital, der er forbundet med sådanne lån, når den har opbrugt de hensættelser, der i BNP's regnskaber var tilgængelige på salgsdatoen.
(150)
Den omhandlede foranstaltning er selektiv, eftersom den udelukkende begunstiger en specifik enhed - BPN - og de økonomiske aktiviteter, som fortsætter efter salget.
(151)
Foranstaltningen skaber eller vil kunne skabe konkurrencefordrejninger, fordi den efter salget til BIC stiller BPN og den kombinerede enhed i en fordelagtig situation over for andre konkurrerende banker, eftersom BPN og den konkurrerende enhed i modsætning til andre banker ikke bliver nødt til at reducere deres aktiviteter og herved kan yde mere kredit til økonomien.
(152)
I betragtning af BPN’s stilling i den portugisiske finanssektor, af det forhold, at den finansielle sektor er åben for intens konkurrence i Unionen, samt det forhold, at BPN konkurrerer med et betydeligt antal filialer af udenlandske banker i Portugal, vurderer Kommissionen, at enhver fordel hidrørende fra statsmidler vil kunne påvirke samhandelen i Unionen og skabe konkurrencefordrejning, jf. traktatens artikel 107, stk. 1.
(153)
Da der ikke foreligger en forpligtelse til at tilbagebetale kapital i tilknytning til lånene, gør foranstaltningen det muligt for BPN og den kombinerede enhed med tilbagevirkende kraft at ændre de risikovægtede aktiver efter salget, og det vil resultere i en relativt højere kapitalisering af banken. Det giver derfor banken en fordel og skaber konkurrencefordrejning i forhold til andre spillere på markedet. Foranstaltningen udgør statsstøtte.
(154)
Overførslen af BPN tvistrisici til staten er et passiv, som overtages af staten.
(155)
Ved at overtage et passiv fra BPN giver staten denne bank og den kombinerede enhed en fordel i sammenligning med andre banker, som skal absorbere lignende passiver i deres balance.
(156)
Den omhandlede foranstaltning er selektiv, eftersom den udelukkende begunstiger en specifik enhed (BPN og den kombinerede enhed efter salget til BIC).
(157)
Foranstaltningen sikrer BPN og den kombinerede enhed kapital på et tidspunkt, hvor der ikke findes alternativer på markedet, og hvor de konkurrerende banker er tvunget til at absorbere lignende passiver i deres balancer.
(158)
I betragtning af BPN’s stilling i den portugisiske finanssektor, af det forhold, at den finansielle sektor er åben for intens konkurrence i Unionen, samt det forhold, at BPN konkurrerer med et betydeligt antal filialer af udenlandske banker i Portugal, vurderer Kommissionen, at enhver fordel hidrørende fra statsmidler vil kunne påvirke samhandelen i Unionen og skabe konkurrencefordrejning, jf. traktatens artikel 107, stk. 1.
(159)
Foranstaltningen er en kapitalstøtteforanstaltning og udgør statsstøtte.
(160)
CGD’s tilrådighedsstillelse for den kombinerede enhed af likviditetslinje på [150-350] mio. EUR efter salget og CGD’s opretholdelse af en kreditlinje i form af CP’er på [150-500] mio. EUR for BPN må anses for at kunne tilskrives staten under hensyn til de særlige omstændigheder for denne tilrådighedsstillelse.
(161)
CGD ejes for det første 100 % af staten, som udpeger medlemmerne af CGD's bestyrelse. Som angivet i betragtning (101) og (24) blev CGD ved lov udpeget til at forvalte BPN og fik også en statsgaranti i medfør af artikel 2, stk. 9 i loven om nationalisering, hvad angår alle kredit- eller likviditetsstøtteoperationer, der eventuelt gennemføres til fordel for BPN i forbindelse med nationaliseringen, og til at være ”stedfortræder for staten”. Denne garanti anvendes fortsat på kreditlinjen på [150-500] mio. EUR.
(162)
For det andet blev beslutningerne om likviditets--og kreditlinjerne ikke truffet uafhængigt af CGD, men de indgik i de salgsbetingelser, der var blevet forhandlet mellem BIC og de portugisiske myndigheder.
(163)
CGD’s ydelse af en likviditetslinje på [200-400] mio. EUR til den kombinerede enhed efter salget og CGD's opretholdelse af en kreditlinje omfattende CP’er på [150-500] mio. EUR efter salget kan således direkte tilskrives medlemsstaten.
(164)
Disse foranstaltninger gjorde det muligt for BPN og den kombinerede enhed at få let og billig adgang til likviditet.
(165)
Hvad angår kreditlinjen på [200-400] mio. EUR, som CGD ydede til BIC, påpeger Kommissionen, at den skaber en sikkerhedsmargin med hensyn til finansieringssituationen for den kombinerede enhed, i fald der opstår udstrømning af indlån efter salget. CGD yder ikke en sådan kreditlinje til andre enheder end den kombinerede enhed. Kreditlinjen udgør derfor en økonomisk fordel for den kombinerede enhed.
(166)
Opretholdelsen indtil […] af en kreditlinje på [150-500] mio. EUR til igangværende CP-program med statsgaranti giver ligeledes BPN og den kombinerede enhed en fordel i forhold til konkurrenterne, hvad angår adgang til likviditet.
(167)
De omhandlede foranstaltninger er selektive, eftersom de begunstiger en specifik enhed (BPN og den kombinerede enhed, som er resultatet af salget til BIC).
(168)
Den fordel, som BPN og den kombinerede enhed er indrømmet efter salget, skaber konkurrencefordrejning, navnlig under hensyntagen til de store omkostninger til lånoptagelse på de finansielle markeder.
(169)
I betragtning af BPN’s stilling i den portugisiske finanssektor, af det forhold, at den finansielle sektor er åben for intens konkurrence i Unionen, samt det forhold, at BPN konkurrerer med et betydeligt antal filialer af udenlandske banker i Portugal, vurderer Kommissionen, at enhver fordel hidrørende fra statsmidler vil kunne påvirke samhandelen i Unionen og skabe konkurrencefordrejning, jf. traktatens artikel 107, stk. 1.
(170)
CGD’s ydelse af en likviditetslinje på [200-400] mio. EUR til den kombinerede enhed efter salget og opretholdelse af en kreditlinje for BPN i form af CP’er til en værdi af [150-500] mio. EUR udgør statsstøtte.
6.1.1.4 Mulig støtte til køberen
(171)
For at sikre, at der ikke ydes nogen form for støtte til købere af en finansiel institution, der sælges af en stat, er det i henhold til punkt 49 i meddelelsen om bankerne vigtigt at overholde visse salgsbetingelser, herunder at: salgsprocessen er åben, gennemsigtig, ikke-diskriminerende og ikke behæftet med betingelser, at salget finder sted på markedsvilkår, og at staten fastsætter den højst mulige pris for de pågældende aktiver og passiver.
(172)
Hvad angår den første betingelse: selv om salgsprocessen blev indledt som et offentligt udbud uden tilknyttede betingelser, var det bindende bud, der blev afgivet af BIC ikke endeligt med hensyn til forskellige materielle aspekter ved den planlagte transaktion, herunder det endelige omfang af de aktiver og passiver i BPN, som BIC havde til hensigt at erhverve, og det samlede antal filialer og arbejdsstyrken, som ville blive opretholdt. Alle disse aspekter blev drøftet under efterfølgende bilaterale forhandlinger mellem de portugisiske myndigheder og BIC, som mundede ud i rammeaftalen af 9. december 2011. Selve rammeaftalen er ikke endelig for så vidt angår det nøjagtige omfang af den bank, der er genstand for erhvervelsen. Navnlig fastsætter den ikke, hvilke aktiver og passiver BIC overtager, men specificerer tydeligt, at BPN vil have en kapital på [200-400] mio. EUR på salgstidspunktet. Med andre ord, hverken BIC's bud af 20. juli 2011 eller rammeaftalen angiver tydeligt, hvad BIC køber, men fastsætter begge en salgspris.
(173)
Det er i den forbindelse vigtigt at bemærke, at rammeaftalen ikke burde afvige fra betingelserne i BIC’s bindende bud af 20. juli 2011 og give BIC og/eller den kombinerede enhed supplerende fordele. Under hensyn til den meget generelle formulering af det bindende bud af juli 2011 kunne BIC nemt opnå yderligere indrømmelser fra statens side og f.eks. få reduceret omfanget af aktiver og passiver, som den skulle overtage. Disse supplerende indrømmelser ville give en højere tier 1-kernekapital end den, der var angivet i BIC's bud fra juli 2011 - uden at være i strid med betingelserne for salgsprocessen.
(174)
Kommissionen ser derfor positivt på Portugals tilsagn om at begrænse kapitalniveauet for BPN på salgsdatoen til [10-18] % af tier 1-kernekapitalen, som angivet i BIC’s bud. Det supplerende tilsagn fra Portugal, der går på, at BIC tilbagebetaler kapital i tilknytning til eventuelle ikke-rentable lån, der overføres til staten eller til en enhed, der ejes af staten, efter salget, sikrer, at tier 1-kernekapitalen ikke øges uretmæssigt efter salget.
(175)
Som påvist i punkt 6.1.1.3 optræder der statsmidler i forbindelse med alle de foranstaltninger, der vedrører salget til BIC.
(176)
Da der hverken i BIC’s bud af 20. juli 2011 eller i rammeaftalen (disse angiver kun den kapital i BPN, bør råde over på salgstidspunktet uden at tage hensyn til risikovægtede aktiver og BIC’s ret til at udvælge aktiver og passiver, der skal overføres til SPV'erne forud for salget) fremhæver Kommissionen, at det, der kan ske, er at BPN får en tier 1-kernekapitalprocent, der er større end den værdi, der er angivet i buddet. Ifølge oplysningerne fra de portugisiske myndigheder er der i BIC’s bud af 20. juli 2011 angivet en tier 1-kernekapitalprocent på [10-18] %.
(177)
Kommissionen bemærker imidlertid, at Portugal forpligtede sig til at begrænse kapitalniveauet for BPN på salgsdatoen til [10-18] % af tier 1-kernekapitalen, dvs. det niveau, som var angivet i BIC’s bud. Det vil gøre det muligt for staten at maksimere prisen for de omhandlede aktiver og passiver. Den forpligtelse skal opfyldes for at sikre, at BIC ikke indrømmes nogen fordel.
(178)
Ved efter salget at udøve retten til staten til at overføre yderligere ikke-rentable lån, ville BIC desuden i endnu højere grad begrænse bankens perimeter og øge tier 1-kernekapitalprocenten for den kombinerede enhed til et niveau, der ligger over det, som var angivet i BIC’s bud af 20. juli 2011. Denne foranstaltning gav BIC en ekstra fordel. Det supplerende tilsagn fra Portugal om tilbagebetaling af kapital i tilknytning til eventuelle ikke-rentable lån, der overføres til staten eller til en enhed, der ejes af staten, efter salget, sikrer, at tier 1-kernekapitalen ikke stiger på ny efter salget. Denne supplerende forpligtelse skal opfyldes for at sikre, at BIC ikke indrømmes nogen fordel.
(179)
De omhandlede foranstaltninger er selektive, eftersom de begunstiger en specifik enhed, dvs. BIC, og implicit også den kombinerede enhed.
(180)
I betragtning af BPN’s stilling i den portugisiske finanssektor, af det forhold, at den finansielle sektor er åben for intens konkurrence i Unionen, samt det forhold, at BPN konkurrerer med et betydeligt antal filialer af udenlandske banker i Portugal, vurderer Kommissionen, at enhver fordel hidrørende fra statsmidler vil kunne påvirke samhandelen i Unionen og skabe konkurrencefordrejning, jf. traktatens artikel 107, stk. 1.
(181)
Under hensyn til de tilsagn, Portugal har afgivet, konkluderer Kommissionen, at det endelige resultat af processen, herunder hvad der er aftalt med BIC i rammeaftalen, ikke ville have ændret resultatet af udbudsproceduren, og at BIC ikke gives nogen fordel via salgsprocessen.
6.1.2 Kvantificering af støtten
(182)
BPN og den kombinerede enhed, som viderefører BPN’s økonomiske aktiviteter nød godt af forskellige statsstøtteforanstaltninger, som opsummeres i det følgende:
Tabel nr. 1
Støtte ydet til BPN og den kombinerede enhed
Beskrivelse
Beløb i mio. EUR
a.
Lån ydet af CGD forud for nationaliseringen
315
b.
Overførsel af aktiver til SPV’erne til en værdi af 3,9 mia. EUR inden udbudsproceduren
mellem 1 800 og 4 000
c.
Statens kapitalindsprøjtning den 15. februar 2012
600
d.
Likviditetslinjer, CGD har ydet BPN (den 31. december 2011)
[200-400]
Dækket af en eksplicit statsgaranti
[150-500]
e. Likviditetslinjer, BIC har anmodet om til den kombinerede enhed
Heraf opretholdelse af det igangværende CP-program
400
Heraf ny likviditetslinje
300
(183)
Det skal for det første bemærkes, at disse støtteforanstaltninger under ét ikke bør anses for at være kumulative, idet de ifølge de portugisiske myndigheder erstattede andre (f. eks. blev de indledende lån ydet af CGD forud for nationaliseringen erstattet af CP’er udstedt af BPN efter nationaliseringen).
(184)
Foranstaltning b og c omfatter kapitalindsprøjtninger eller svarer til kapitalindsprøjtninger. De beløber sig til mindst 3 mia. EUR, dvs. ca. 50 % af BPN’s balance forud for nationaliseringen. De samlede statsgarantier ydet af Portugal siden nationaliseringen i forbindelse med CP-udstedelsen til fordel for BPN beløber sig desuden til 5 mia., og heraf var der indtil den 31. december 2011 brugt 4,5 mia. EUR.
(185)
BIC har desuden ret til at overføre indlån med rentesatser, der mindst ligger […] basispoint over referencesatsen, eller til fra staten at modtage godtgørelse for differencen, hvilket skønnes at indebære omkostninger for Portugal på ca. […] EUR. Overførslen til staten af omkostninger i forbindelse med tvister og overførsel i forbindelse med salget af supplerende aktiver og passiver fra BPN’s balance til SPV’erne, herunder ikke-rentable lån, omfatter endelig statsstøtte, som ifølge Portugal ikke kan kvantificeres.
6.2 De forskellige støtteforanstaltningers forenelighed: anvendelse af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF
(186)
Ifølge artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF har Kommissionen beføjelse til at erklære "støtte, der kan fremme virkeliggørelse af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse eller afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi" for at være støtte, som er forenelig med det indre marked.
(187)
Kommissionen har anerkendt, at den globale finansielle krise kan skabe alvorlige forstyrrelser i en medlemsstats økonomi, og at foranstaltningerne til støtte for bankerne kan bidrage til at afhjælpe sådanne forstyrrelser. Denne vurdering blev bekræftet i meddelelsen vedrørende bankerne, i meddelelsen om rekapitalisering (42), i meddelelsen om værdiforringede aktiver (43) og i meddelelsen om omstrukturering (44). Kommissionen mener fortsat, at der kan godkendes statsstøtte i medfør af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), under hensyn til nye spændinger på finansmarkederne. Kommissionen bekræftede denne holdning ved at vedtage meddelelsen om forlængelse, ud over den 31. december 2011, af meddelelsen om statsstøttereglernes anvendelse på foranstaltninger truffet over for pengeinstitutter i forbindelse med den finansielle krise (45).
(188)
Navnlig Portugal blev hårdt ramt af den finansielle og økonomiske krise. Disse konsekvenser blev bekræftet ved, at Kommissionen ved flere lejligheder (46) godkendte de foranstaltninger, som de portugisiske myndigheder havde taget i brug for at bekæmpe den finansielle krise. Det skal også huskes, at den vanskelige økonomiske og finansielle situation fik landet til at indgive en officiel anmodning om international bistand den 7. april 2011, i forlængelse af hvilken aftalememorandummet blev undertegnet den 17. maj 2011.
(189)
Kommissionen konkluderede, at en ikke-ordnet afvikling af BPN kunne få alvorlige konsekvenser for den portugisiske økonomi. Foranstaltningerne kan derfor vurderes i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i traktaten.
6.3. Forenelighed i henhold til meddelelsen om omstrukturering
(190)
Meddelelsen om omstrukturering fastsætter regler om statsstøtte til omstrukturering af finansielle institutioner under den nuværende krise. For at være forenelig med artikel 107, stk. 3, litra b), i traktaten skal en omstrukturering ifølge meddelelsen om omstrukturering:
(i)
føre til genoprettelse af bankens rentabilitet
(ii)
omfatte et passende egetbidrag fra støttemodtageren (byrdedeling)
(iii)
indeholde tilstrækkelige foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
6.3.1 Rentabilitet
(191)
Meddelelsen om omstrukturering fastsætter i punkt 9 og 10, at medlemsstaten er forpligtet til at fremlægge en omfattende og detaljeret omstruktureringsplan, som bør indeholde fuldstændige oplysninger om forretningsmodellen. Planen bør identificere årsagerne til den finansielle institutions vanskeligheder og alternativer til den foreslåede omstruktureringsplan,
(192)
Omstruktureringsplanen skal påvise, at bankens strategi var baseret på en sammenhængende tilgang, og at banken retablerer den langsigtede rentabilitet uden at skulle ty til statsstøtte.
(193)
Meddelelsen om omstrukturering bekræfter i punkt 17, at salg af en finansiel institution (eller en del heraf) til en tredjepart kan bidrage til at genskabe rentabiliteten på lang sigt. I det foreliggende tilfælde bemærker Kommissionen sig, at de portugisiske myndigheder besluttede at sælge BPN gennem en udbudsprocedure. Bankaktiviteten skulle således sælges til BIC efter visse justeringer, og visse udvalgte aktiviteter skulle overføres til SPV’erne med det formål at afvikle dem på lang sigt. Kommissionen skal derfor vurdere, om BPN’s bankaktivitet, som kommer til at høre ind under køberens aktiviteter (den kombinerede enhed), bliver rentabel.
(194)
Kommissionen anførte i sin afgørelse af 24. oktober 2011, at den ikke havde modtaget en aktivitetsplan, som effektivt påviste BPN’s rentabilitet som integreret enhed i BIC, og derfor ikke kunne drage nogen konklusion desangående. Portugal fremlagde en detaljeret aktivitetsplan for BPN - som en integreret enhed i den erhvervende virksomhed - i form af en omstruktureringsplan fra januar 2012 (inkl. supplerende oplysninger om aktiviteten og rentabiliteten, der blev indsendt den 3. februar 2012).
(195)
Ifølge omstruktureringsplanen fra 2012 har den del af BPN, der sælges til BIC, en balance, der ligger betydeligt under (ca. […] mia. EUR) BPN’s balance på nationaliseringstidspunktet.
(196)
Sammen med BIC's aktiver har den nye enhed samlede aktiver til en værdi af […] mia. EUR.
(197)
På tidspunktet for salget til BIC omfattede BPN’s balance kun de mest rentable aktiviteter og bankens bedste aktiver. Der blev navnlig foretaget en sanering af de lån, der skulle overføres til BIC, og størstedelen af de ikke-likvide aktiver blev overført til SPV’erne.
(198)
BPN’s passiver består i første række af detailbanksindlån til en værdi af 1 669 mio. EUR og efterstillet gæld, der beløber sig til 246 mio. EUR.
Tabel nr. 2
Situation for BPN efter salg og kapitalindsprøjtning (pro forma) (47)
Mio. EUR;
Indlån, centralbanker og kreditinstitutter
[…]
Nettokredit til kunder
[…]
Andre aktiver
[…]
AKTIVER I ALT
[…]
Indlån
[…]
Andre passiver
[…]
Efterstillet gæld
[…]
PASSIVER I ALT
[…]
Egenkapital
[…]
PASSIVER OG EGENKAPITAL I ALT
[…]
(199)
De omstruktureringsforanstaltninger, der allerede er iværksat af de midlertidige administratorer, vil blive videreført af BIC med henblik på at adressere de specifikke årsager til BPN’s problemer.
(200)
Som anført i betragtning (24) er der tale om en helt ny administration. Under hensyn til de specifikke omstændigheder, som førte til nationaliseringen af BPN og navnlig de utallige påstande om svindel begået af den tidligere administration, anlagde den nye administration forskellige retssager (48) for at forsvare bankens interesser. Bankens procedurer til risikovurdering blev revideret gennemgribende for at efterleve bedste praksis.
(201)
De nye administratorer fokuserede også på at forbedre omkostningsstrukturerne og iværksatte forskellige initiativer, der skulle reducere driftsomkostningerne. Driftsomkostningerne blev reduceret med ca. […] mio. EUR og personaleomkostningerne med ca. […] mio. EUR mellem december 2008 og december 2010.
(202)
Ifølge omstruktureringsplanen fra januar 2012 består BIC’s strategi i at samle de vigtigste detailbanksaktiviteter og udnytte BPN's net til at blive en referencebank for støtte til samhandelen og finansielle transaktioner mellem Portugal og Angola.
(203)
Planen er baseret på fornuftige underliggende makroøkonomiske budgetter, som tager hensyn til den nuværende situation på markederne i Portugal og de økonomiske prognoser, der siger, at recessionen fortsætter indtil 2014.
(204)
De finansielle beregninger viser, at den enhed, som i slutningen af perioden (31. december 2016) bliver resultatet af omstruktureringen, selv i tilfælde af en krise bør være i stand til at dække sine omkostninger og opnå en egenkapitalforrentning på ca. [1-10] %.
(205)
Det planlagte indledende kapitalgrundlag ligger langt over minimumskravene til kapital med en tier 1-kernekapitalprocent på ca. [10-18] %, hvilket skyldes statens kapitalindsprøjtning.
(206)
Efter statens betydelige kapitalindsprøjtning forventes det, at bankens beregnede kapitalprocenter i og ved udgangen af omstruktureringsperioden kommer til at ligge over minimumskravene, hvorved bankens solvens sikres. I overensstemmelse med den aktivitetsplan, Portugal har lagt frem, og som er afspejlet i omstruktureringsplanen fra januar 2012, vil tier 1-kernekapitalprocenten i henhold til et referencescenarie ved afslutningen af omstruktureringsperioden (31. december 2016) være på [8-12] %, dvs. lidt over minimumskravet på 10 %, som er fastsat af BdP med virkning fra december 2012 (49), og i et krisescenarie ville den ligge lidt under ([7-11] %) som angivet i fig. 1 i betragtning (207).
(207)
Det forudses, at denne udvikling navnlig vil skyldes behovet for at anvende den aktivitetsplan, der er fastlagt i omstruktureringsplanen fra januar 2012, ydelse af mere kredit til økonomien og indvirkningen af de negative resultater i de første år af omstruktureringsplanens gennemførelse. Disse negative resultater skyldes hovedsageligt bankens omkostninger, som stadig ligger højt sammenholdt med omfanget af dens aktiviteter, og udgifterne til den omstrukturering, som BIC vil gennemføre.
Fig. 1
Projektioner for den kombinerede enhed BPN/BIC i basisscenariet for 2012-2016.
[…]
(208)
Hvad angår likviditet, er aktivitetsplanen navnlig centreret omkring indlån, hvor der forventes en vækst på ca. [1-10] % pr. år. Kommissionen finder, at en stabil finansiering af den kombinerede enhed via indlån er et vigtigt element i omstruktureringsplanen. Under hensyn til den kombinerede enheds begrænsede størrelse og dens vækstpotentiale synes beregningerne angående indlånenes udvikling at være troværdige.
(209)
For at garantere den kombinerede enheds rentabilitet mener Kommissionen samtidigt, at der ikke bør foreligge noget incitament til at erstatte indlånene med finansieringer på engrosbankmarkederne. Det er i den sammenhæng vigtigt, at forrentningen for den likviditetslinje, BIC har anmodet om for at kompensere for en eventuel indlånsflugt, mindst forhøjes op til Euriborsatsen + […] basispoint. Det tilsagn, Portugal har afgivet i denne forbindelse, er nødvendigt for at sikre, at omstruktureringsstøtten er forenelig med det indre marked under hensyn til, at […] råder over betydelige indlån, som nu forrentes med en sats, der ligger over Euriborsatsen + […] basispoint, og at BIC derfor kan vælge ikke at beholde disse indlån. Hvis forrentningen for den nye kreditlinje ikke fastsættes på et niveau, som giver BIC et incitament til at opretholde indlån i et omfang som fastsat i omstruktureringsplanen fra januar 2012, kan BIC blive foranlediget til at erstatte indlån med billigere finansiering fra CGD. En sådan erstatning kan øge rentabiliteten på kort sigt for den kombinerede enhed, men ville samtidigt være til skade for dens levedygtighed.
(210)
Det er i den forbindelse også vigtigt at understrege, at med anvendelsen af Euriborsatsen + […] basispoint ydes likviditetslinjen fortsat på vilkår, der er mere gunstige end dem, som BIC med sandsynlighed kunne opnå på markedet. Selv om Kommissionen ikke har fået noget referencegrundlag for lignende transaktioner på markedet, påpeger den, at det er usandsynligt, at det på markedet ville være muligt at opnå en kreditlinje med samme varighed og omfang - selv til en højere rentesats. Det er ifølge Kommissionen også værd at bemærke, at renten for de lån, der er ydet af CGD […], er fastsat til Euriborsatsen over […] måneder + […] basispoint.
(211)
Under hensyn til ovenstående nærer Kommissionen derfor ikke tvivl om BPN’s levedygtighed.
6.3.2 Støtte begrænset til minimum og fordeling af byrder
(212)
Ifølge meddelelsen om omstrukturering er det nødvendigt, at støttemodtageren selv yder et passende egetbidrag, således at man kan begrænse støtten mest muligt, undgå konkurrencefordrejninger og forebygge moralsk risiko. Til det formål er det nødvendigt a) både at begrænse omstruktureringsomkostningerne og støttebeløbet mest muligt, og b) at der ydes et betydeligt egetbidrag.
(213)
Principperne vedrørende egetbidraget for den støttemodtagende bank er omhandlet i afsnit 3 i meddelelsen om omstruktureringen. Meddelelsen fastsætter, at: (i) omstruktureringsstøtten skal begrænses til dækning af de omkostninger, der er nødvendige til at genskabe levedygtigheden; (ii) at den begunstigede bank skal bidrage til finansiering af omstruktureringen mest muligt med egne ressourcer, f. eks. gennem salg af aktiver og (iii) omstruktureringsomkostningerne skal bæres på passende vis af dem, der har investeret i banken, gennem dækning af tab med den disponible kapital og passende godtgørelse af offentlige interventioner. Formålet med fordeling af byrder er dobbelt: at begrænse konkurrencefordrejning og forebygge moralsk risiko (50).
(214)
Omstruktureringsplanen skal tydeligt vise, at støtten er begrænset mest muligt. Omstruktureringsomkostningerne skal ikke kun bæres af staten, men også i videst muligt omfang af dem, der investerede i banken. Banken og dens aktionærer bør med andre ord bidrage til omstruktureringen mest muligt med deres egne midler. Omstruktureringsstøtten skal begrænses til dækning af de omkostninger, der er nødvendige til at genskabe levedygtigheden. En virksomhed bør derfor ikke modtage offentlige midler, som kan anvendes til at finansiere aktiviteter, der kan skabe fordrejninger på markedet, som ikke er relateret til omstruktureringsprocessen, f. eks. erhvervelser (51).
(215)
Hvad angår begrænsning af støtten til et minimum, angiver meddelelsen om omstrukturering i punkt 23, at omstruktureringsstøtte bør være begrænset til dækning af de omkostninger, der er nødvendige for at genoprette rentabiliteten.
(216)
Kommissionen bør i den forbindelse for det første vurdere de portugisiske myndigheders påstand om, at omkostningerne i forbindelse med salget af BPN til BIC ligger under den pris, Portugal ville skulle betale, hvis BPN blev afviklet, og for det andet, om den støtte, der er ydet til omstrukturering af BPN, er begrænset mest muligt.
(217)
Kommissionen satte i sin afgørelse af 24. oktober 2011 spørgsmålstegn ved forskellige aspekter ved den kvantitative sammenligning af de to scenarier, som Portugal på det tidspunkt opererede med.
(218)
I omstruktureringsplanen fra januar 2012 fremlagde Portugal en ajourført sammenligning af de to scenarier og ændrede sine oprindelige budgetter for at imødekomme de vigtigste forbehold, Kommissionen havde givet udtryk for i sin afgørelse af 24. oktober 2011, med hensyn til omkostningerne i forbindelse med en ordnet afvikling. Portugal behandlede specifikt spørgsmålet om haircut af lånekapitalen og behandling af indehavere af efterstående obligationer.
(219)
Portugal fremlagde bl.a. supplerende oplysninger og et alternativt benchmark for de beregninger, som landet havde anvendt i forbindelse med sit haircut på 30-50 % af bogføringsværdien i forbindelse med salg af lån. Portugal fremlagde også de endelige oplysninger om lån, som BIC ender med at erhverve, og hvis omfang ikke var kendt på tidspunktet for den indledende sammenligning den 17. februar 2012. I det nye scenarie er der endelig heller ikke tale om ordnet afvikling af omkostninger i forbindelse med godtgørelse af bestemte indehavere af efterstående obligationer (som specificeret i betragtning (221)).
(220)
Under hensyn til den nuværende økonomiske situation og den betydelige reduktion af aktiviteterne i banksektoren synes anvendelsen af et haircut på salget af låneporteføljen at være berettiget. Hvis lånene skulle opretholdes indtil deres udløb, ville staten desuden skulle afholde finansieringsomkostninger og bære kreditrisikoen indtil udløbet. Kommissionen kan derfor godkende det lavere skønnede haircut, som Portugal har meddelt, nemlig [20-50] %.
(221)
Hvad angår indehavere af efterstående obligationer, er det Kommissionens opfattelse, at det samlede beløb på 245 mio. EUR er sammensat af flere udstedelser. Det kan være muligt […]. Efter en retlig analyse af betingelserne for hver enkelt udstedelse, meddelte Portugal, at […].
(222)
Fig. 3 viser en oversigt over skønnede udgifter/indtægter på grundlag af de reviderede budgetter, der er nævnt i betragtning (219) og (221). Med dette skøn tages der kun hensyn til de marginale omkostninger i forbindelse med de to scenarier (og ikke allerede afholdte omkostninger), og det er baseret på de BNP-balancetal, der var tilgængelige på tidspunktet for salget til BIC (52).
Fig. 3
viser en sammenligning mellem et salg til BIC og en ordnet afvikling (mio. EUR)
Salg til BIC
Afvikling
UDGIFTER
1
Finansieringsbetaling til kreditinstitutter
[…] (53)
2
Betaling af kunders indskud
[…]
3
Kapitalforøgelse
[…]
4
Indehavere af efterfølgende obligationer, undtagen obligationer uden udløbsdato - TBC
[…]
Samlede udgifter
[…]
[…]
Salg til BIC
Afvikling
INDTÆGTER
5
Salg af kundelån (2 114 mio. efter haircut på 30 %)
[…]
6
Tilbagebetaling af indlån og lån til kreditinstitutter
[…] (54)
7
Salgspris for BPN
[…]
8
Præmie for salg af indlån - 2 % af indlånssaldo
[…]
Samlede indtægter
[…]
SKØNNET DIFFERENCE
[…]
[…]
(223)
Samlet set ville løsningerne med en ordnet afvikling, hvor staten betaler alle indlån (med undtagelse af dem, der vedrører indehavere af efterstående obligationer uden udløbsdato) og hele eksponeringen i forhold til kreditinstitutter, være mere omkostningskrævende end salget til BIC.
(224)
Kommissionen erkender, at der er usikkerhed med hensyn til forskellige budgetter, navnlig for så vidt angår muligheden for at inddrive lån, der er overført til BIC. Der skal også tages hensyn til det forhold, at en ordnet afvikling kan have negative konsekvenser for tilliden til banksektoren under ét og vurderingen af den offentlige gæld.
(225)
Kommissionen konkluderer på grundlag af de foreliggende oplysninger, at valget af løsningen med omstrukturering af banken, dvs. salget til BIC, bidrog til at begrænse støttebeløbet mest muligt.
(226)
BPN modtog et betydeligt støttebeløb før og efter nationaliseringen, således som det er angivet i betragtning (182) - (185). Støtten var nødvendig for bankens overlevelse i den periode, der var påkrævet til den valgte omstruktureringsløsning, dvs. salget af bankens rentable dele til BIC og afvikling på lang sigt af de dårlige aktiver. I forlængelse af omstruktureringsplanen ophører BPN med at eksistere som uafhængig bank. Detailbankaktiviteterne, som erhverves af BIC, har en samlet balance, der ligger 35 % under BPN’s balance før nationaliseringen. I den nuværende markedssituation er disse foranstaltninger (navnlig udskillelsen af ikke-detailbankaktiviteter og deres overførsel til SPV’erne) tæt forbundet med levedygtigheden for den bank, der bliver tilbage på markedet. Ikke-detailbankaktiviteterne blev overført til SPV’erne og afvikles over en lang periode. Kommissionen erkender, at de betydelige forsinkelser med gennemførelsen af omstruktureringsplanen for BPN hænger sammen med de usædvanlige omstændigheder, der var gældende for den portugisiske økonomi, og som førte til undertegnelsen af aftalememorandummet af 17. maj 2011.
(227)
Som Kommissionen angav i sin afgørelse af 24. oktober 2011 kræver BIC ud over de foranstaltninger, som BPN blev indrømmet før salget, supplerende foranstaltninger som omhandlet i betragtning (56).
(228)
Kommissionen rejste i sin afgørelse af 24. oktober 2011 spørgsmålet om, hvorvidt den kapitalindsprøjtning, BIC anmodede om, svarede til det minimumsbeløb, der var nødvendigt for at sikre levedygtigheden. Under hensyn til de balancejusteringer, som BIC anmodede om i sit bud af 20. juli 2011 og BPN’s finansielle erklæringer fra juni 2011, skønnede Portugal, at et kapitalniveau på [200-400] mio. EUR svarer til en tier 1-kernekapitalprocent på [10-18] %.
(229)
Portugal gør gældende, at kapitalniveauet er et resultat af udbudsproceduren, hvis der også tages hensyn til den pris, som BIC skal betale til staten (40 mio. EUR). Dette beløb er berettiget på grund af omkostningerne til at centrere banken omkring sine primære aktiviteter og behovet for at opretholde en tilstrækkelig buffermargin ved hjælp af den supplerende kapital. Portugal finder, at buffermarginen er tilstrækkelig til at opretholde en passende egenkapital, navnlig i de første år af sammenlægningen, hvis der ligeledes tages hensyn til BPN’s negative ry og Portugals vanskelige økonomiske situation.
(230)
Det skal påpeges, at kapitalprocenten ifølge omstruktureringsplanen fra januar 2012 når op på [8-12] % i slutningen af det fjerde år efter salget, og at den i et krisescenarie når [7-11] % (hvilket ligger lidt under Portugals lovgivningsmæssige minimum på 10 %).
(231)
Kommissionen konkluderer derfor, at en tier 1-kernekapitalprocent på [10-18] % er et resultat af udbudsproceduren, og at den er nødvendig for at sikre bankens rentabilitet med udgangspunkt i omstruktureringsplanen fra januar 2012.
(232)
Kommissionen finder det også positivt, at rammeaftalen indeholder et tilsagn fra BIC’s side om ikke at udbetale BPN-dividende eller -udbytter til aktionærerne i en periode på 5 år. Formålet med dette tilsagn er at sikre, at den kapital, BPN tilføres, ikke forlader banken med det samme i form af udbytte til aktionærerne.
(233)
De aktiver, der derfor i sidste instans erhverves af BIC, er således ikke de samme som i BIC's bud af 20. juli 2011, og denne bank forbeholder sig retten til igen at overføre ikke-rentable lån. For at begrænse støtten mest muligt mener Kommissionen derfor, at enhver reduktion af de risikovægtede aktiver, som er resultatet af overførsel af lån til staten, skal ledsages af en tilsvarende reduktion af kapitalen svarende til [10-18] % af reduktionen af de risikovægtede aktiver. Reduktionen af kapitalen kan være et haircut af bogføringsværdien af de nye lån, der er overført til staten.
(234)
Kommissionen understreger, at BIC anførte, at den kombinerede enhed kunne opretholde en tier 1-kernekapitalprocent på [10-18] %, hvis den igen overførte ikke-rentable lån, ved at yde nye lån til økonomien. Kommissionen finder ikke, at en foranstaltning af denne type ville begrænse støtten mest muligt og det af følgende årsager: for det første er BIC’s kernekapitalprocent før salget mindre end [10-18] % på salgsdatoen. Når BPN og BIC fusionerer, falder tier 1-kernekapitalprocenten derfor med det samme (således som det er beskrevet i omstruktureringsplanen fra januar 2012). Hvis den kombinerede enhed derfor opretholder en tier 1-kernekapitalprocent på [10-18] % efter fusionen, ville kapitaliseringen være større end BIC forventede. For det andet tager omstruktureringsplanen fra 2012 allerede højde for ydelse af nye lån til økonomien, og tier 1-kernekapitalprocenten på [10-18] (som er meget høj) for BPN på salgstidspunktet anses for at være tilstrækkeligt. Der er derfor ikke behov for tilførsel af yderligere kapital end den, der var planlagt i omstruktureringsplanen fra 2012, med henblik på ydelse af nye lån. Kommissionen finder det derfor positivt, at Portugal har afgivet tilsagn om, at BNP’s tier 1-kernekapitalprocent på tidspunktet for salget til BIC ikke kan overstige [10-18] %, og at hvis der sker overførsel af ikke-rentable lån til staten eller til enhver enhed, der kontrolleres af staten efter salget, skal Banco BIC eller den kombinerede enhed til staten eller enhver enhed, der kontrolleres af staten, overføre kapital, der er forbundet med sådanne lån, svarende til [10-18] % af de risikovægtede aktiver for disse lån.
(235)
På den anden side gøres det i meddelelsen om omstruktureringen opmærksom på, at det er nødvendigt at indføre et købsforbud for at begrænse støtten til det nødvendige minimum. I punkt 23 i meddelelsen anføres det, at “en virksomhed bør derfor ikke modtage offentlige midler, som kan anvendes til at finansiere aktiviteter, der kan skabe fordrejninger på markedet, som ikke er relateret til omstruktureringsprocessen. F. eks. må overtagelse af aktier i andre virksomheder eller nye investeringer ikke finansieres ved hjælp af statsstøtte, medmindre dette er afgørende nødvendigt for genoprettelse af virksomhedens rentabilitet”.
(236)
Kommissionen bemærker, at omstruktureringsplanen fra 2012 allerede anførte, at den kombinerede enhed bliver en rentabel enhed, som skulle forvalte en acceptabel egenkapitalforrentning, og man forudså endog fortjeneste. Denne retablering af rentabiliteten afhænger ikke af erhvervelser. Tværtimod vurderer Kommissionen, at forbuddet mod erhvervelser garanterer, at den kapital, der anses for at være nødvendig til omstruktureringen, forbliver i banken og dermed bidrager til retablering af rentabiliteten. Kommissionen finder i den forbindelse, at Portugals tilsagn om at anvende et forbud mod køb er nødvendigt for at sikre omstruktureringsstøttens forenelighed med det indre marked.
(237)
Hvad angår egetbidraget, fastsætter meddelelsen om omstrukturering, at de omkostninger, der er forbundet med omstruktureringen, ikke blot skal bæres af staten, men også af bankens tidligere investorer og aktionærer. Dette krav sikrer, at de banker, der modtager redningsstøtte, påtager sig et passende ansvar for tidligere adfærd, og er et passende incitament for så vidt angår den fremtidige adfærd.
(238)
I den foreliggende sag finder Kommissionen det positivt, at aktionærerne har mistet deres aktier i banken uden nogen form for kompensation. De deltager således på en hensigtsmæssig måde i at bære byrderne for en bank, hvis værdi ifølge to uafhængige kilder, der var udpeget af Portugal, var negativ. Kommissionen finder det også positivt at BPN’s bestyrelse er ændret og skiftet ud i forbindelse med nationaliseringsprocessen.
(239)
Kommissionen påpeger imidlertid, at indehavere af efterstående obligationer til en værdi af 245 mio. EUR forbliver i banken, som skal privatiseres, og at de kan blive ved med at modtage kuponrente.
(240)
Som fastsat i punkt 26 i meddelelsen om omstrukturering bør bankerne ”imidlertid ikke anvende statsstøtte til at forrente egenkapitalen (stamkapital og efterstillet gæld), hvis dens aktiviteter ikke giver et tilstrækkeligt stort overskud”.
(241)
Hvad angår omstruktureringsperioden for BPN, fulgte denne bank ikke Kommissionens politik med hensyn til hybride instrumenter, som er fastsat i punkt 26 i meddelelsen om omstrukturering. Kommissionen klargjorde i den forbindelse, at i forbindelse med omstrukturering er diskretionær kompensation for tab (f. eks. ved frigørelse af reserver eller reduktion af egenkapitalen) i støttemodtagende banker med henblik på at sikre udbetaling af dividende og kuponrente for efterstillet gæld principielt ikke forenelig med en fordeling af byrderne. Kommissionen bemærker, at betalingen af kuponrenter ikke var i overensstemmelse med dette princip og bør kompenseres ved en mere dybtgående omstrukturering (55).
(242)
Kommissionen finder, at en mere dybtgående omstrukturering af banken kan være tilstrækkelig til at kompensere for den manglende fordeling af byrder.
(243)
Eftersom banken er ved at blive solgt, er det imidlertid indtil 31. december 2016 nødvendigt med et redningsforbud for at sikre et minimum af byrdefordeling blandt bankens aktionærer.
(244)
Kommissionen noterer sig i den forbindelse Portugals tilsagn om, at Banco BIC, den kombinerede enhed og Portugal - for at bidrage til BPN’s omstruktureringsproces - indtil den 31. december 2016 ikke vil udøve call option-rettigheder med hensyn til efterstående gæld, der er udstedt af BPN forud for salget.
(245)
Kommissionen påpeger, at forrentning af de støtteforanstaltninger, der er omhandlet i betragtning (182)-(185), navnlig af garantierne, kapitalindsprøjtningen og overførslen af aktiver til SPV'erne ikke er forenelig med Kommissionens relevante meddelelser herom.
(246)
Statsgarantierne blev forrentet med 20 basispoint, hvilket ligger meget under det niveau, der er fastsat i Kommissionens regler om forrentning af statsgaranti for gældsbeviser udstedt af finansielle institutioner.
(247)
Indsprøjtningen af kapital på 600 mio. EUR i BPN, der fandt sted i februar 2012, er tydeligvis ikke genstand for en forrentning, der er i overensstemmelse med meddelelsen om rekapitalisering. Faktisk forventer de portugisiske myndigheder ikke nogen forrentning af den tilførte kapital. Det, der skete, var, at kapitalen blev indsprøjtet med det formål at gøre det muligt at sælge banken til en negativ pris.
(248)
Hvad angår overførsel af aktiver til SPV’erne til bogføringsværdien, erkender Kommissionen, at overførslen af aktiver til de tre SPV’er rent teoretisk har til formål at beskytte levedygtigheden for BPN og muliggøre salg af banken, men overførslen til bogføringsværdi indebærer en støtte, som ikke er forenelig med de vigtigste krav i meddelelsen om værdiforringede aktiver. Overførslen sker til bogføringsværdien, som ligger langt over den reelle økonomiske værdi, og der er ikke planlagt nogen form for modydelse til staten. Ifølge meddelelsen om værdiforringede aktiver kan en gennemgribende omstrukturering kompensere for eventuelle afvigelser fra de vigtigste kriterier, der er fastsat i meddelelsen, herunder for så vidt angår prisen. Det forhold, at der er planlagt en gennemgribende omstrukturering af BPN er et element, der kan få Kommissionen til at vurdere, at foranstaltningen er forenelig med værdiforringelsesmeddelelsen. Overførslen af aktiver til SPV’erne kunne derfor vurderes sammen med de øvrige foranstaltninger til fordel for BPN inden for rammerne af den gennemgribende omstrukturering.
(249)
Punkt 25 i meddelelsen om omstrukturering fastsætter, at såfremt der af hensyn til den finansielle stabilitet undtagelsesvist åbnes mulighed for at fravige en på forhånd fastlagt passende byrdedeling i redningsfasen, skal der kompenseres herfor i form af et yderligere bidrag på et senere stadium i omstruktureringen, f. eks. i form af tilbagebetalingsklausuler (claw-back) og/eller mere vidtgående omstrukturering, omfattende yderligere foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger.
(250)
Kommissionen finder, at omstruktureringen af BPN er tilstrækkeligt vidtgående. Kommissionen påpeger for det første, at der er tale om en lille bank. I forlængelse af omstruktureringsplanen ophører BPN med at eksistere som uafhængig bank. Detailbankaktiviteterne, som erhverves af BIC, har en samlet balance, der ligger 35 % under BPN’s balance før nationaliseringen. De aktiviteter, der ikke vedrører detailbankvirksomheder, er opgivet definitivt.
(251)
Under hensyn til den dybtgående omstrukturering af BPN kan Kommissionen derfor konkludere, at fordelingen af byrder er tilstrækkelig.
6.3.3 Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
(252)
Hvad angår foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejningerne, fastsætter meddelelsen om omstrukturering, at arten af sådanne foranstaltninger vil afhænge af størrelsen af støtten og de betingelser og vilkår, der var gældende, da den blev ydet, samt de karakteristiske træk ved det eller de markeder, som modtagerbanken opererer på.
(253)
Selv om BNP har modtaget et betydeligt støttebeløb, skal der også tages hensyn til bankens begrænsede størrelse. Som anført i punkt 32 i meddelelsen om omstrukturering vil Kommissionen analysere de mulige konsekvenser af støtten på de markeder, hvor den begunstigede bank skal operere efter omstruktureringen, og frem for alt vil den undersøge, hvilken størrelse og relative betydning den vil få på sit marked eller sine markeder, når dens rentabilitet er blevet genoprettet.
(254)
Kommissionen påpeger i den forbindelse, at den økonomiske enhed, BPN, der eksisterede før statens intervention (56), ophører med at eksistere. Den var genstand for en nationalisering og en dybtgående og vidtrækkende omstrukturering. Efter disse operationer bliver den bank, som kommer til at konkurrere på markedet, meget mindre.
(255)
BPN var ved udgangen af 2008 den syvendestørste finansielle enhed i Portugal for så vidt angår den samlede balance. Banken er siden nationaliseringen blevet mindre, navnlig efter overførslen af indlån. Medio 2011 indtog den en 12. plads med en markedsandel, både med hensyn til indlån og lån, der ligger under 1 %. Indlånene og lånene blev næsten halveret i perioden 2008-2011.
(256)
I sine bemærkninger til afgørelsen af 24. oktober 2011 anførte Portugal for det første, at BPN allerede inden nationaliseringen havde en markedsandel, der lå på [1-2] %. Portugal oplyste for det andet, at BNP efter nationaliseringen havde været genstand for en betydelig omstrukturering, og at dens størrelse fortsat var begrænset. Selv efter sammenlægningen med BIC får den nye kombinerede enhed for det tredje en markedsandel på under [ 1] % i Portugal, eftersom BPN’s markedsandel på nuværende tidspunkt ligger på ca. [ 1] % med hensyn til lån til kunder og indlån, og BIC’s markedsandel er på [ 1], for så vidt angår lån og [ 1] % for indlån.
(257)
Kommissionen påpeger også, at salget af bankens aktiviteter ved en udbudsprocedure gav konkurrenterne mulighed for at købe BPN’s varemærke og aktiviteter, hvilket begrænsede konkurrencefordrejningerne.
(258)
Kommissionens vurdering er også positiv for så vidt angår den dividendepolitik, der er beskrevet i betragtning (56) (xiii).
(259)
Punkt 44 i meddelelsen om omstrukturering fastsætter også, at bankerne ikke må henvise til offentlig støtte, de har nydt godt af, som en konkurrencemæssig fordel, når de markedsfører deres finansielle produkter. Kommissionen finder det positivt, at Portugal har forpligtet sig til at sikre, at BIC ikke henviser til anvendelse af statsstøtte i sine markedsføringskampagner og i sine meddelelser til investorer.
(260)
Kommissionen udtrykte tvivl om, hvorvidt de foreslåede foranstaltninger var tilstrækkelige under hensyn til det betydelige støttebeløb og det forhold, at BPN havde nydt godt af rekapitaliseringsforanstaltninger, af garantier og støtteforanstaltninger for værdiforringede aktiver, som ikke forrentes i overensstemmelse med kravene i de relevante meddelelser.
(261)
Kommissionen bemærkede sig navnlig, at banken kommer til at operere på markedet med en tier 1-kernekapitalprocent på ca. [10-18] %, hvilket ligger langt over minimumsniveauet på 9 %, der blev krævet i slutningen af 2011, og på 10 %, der blev krævet ved udgangen af 2012.
(262)
Hertil kommer, at BIC anmodede om at få ret til inden for en frist på […] måneder at sælge ikke-rentable lån i en periode på mindst […] dage (op til […] % af hele låneporteføljens nominelle værdi). Den anmodede også om to former for likviditetsstøtte fra CGD. For det første opretholdelse gennem tre år af CP-kreditlinjen på op til [150-500] mio. EUR med en statsgaranti og et tilsagn fra CGD om at opretholde vilkårene for denne kreditlinje indtil […]. For det andet, en anden kreditlinje, der ydes af CGD op til [150-350] mio. EUR, for at kompensere for faldet i indlån til ned under en tærskel på 1,8 mia. EUR med en forrentning på Euriborsatsen +[…] basispoint.
(263)
Herved sikres, at statsstøtten ikke anvendes af den kombinerede enhed til at øge sine aktiviteter på bekostning af konkurrenterne, og at de konkurrencefordrejninger, der opstår på grund af støtten, adresseres på en hensigtsmæssig måde.
(264)
I betragtning af den spændte situation, der er registreret på markedet, og de nye skrappe betingelser, Portugal pålagde banksektoren efter de begivenheder, der mundede ud i undertegnelsen af aftalememorandummet, finder Kommissionen, at disse likviditetslinjer i betydeligt omfang ville få indflydelse på, hvorvidt den kombinerede enhed efter omstruktureringen vil kunne konkurrere på markedet over for andre spillere, som ikke modtog statsstøtte.
(265)
Statsstøtten kan således kun anses for at være forenelig, hvis der iværksættes tilstrækkelige foranstaltninger, som sikrer, at statsstøtten ikke anvendes til skade for konkurrenterne, hvoraf nogle ikke har modtaget en tilsvarende offentlig støtte. Der skal opretholdes en situation med fair konkurrence mellem banker, der har modtaget offentlig støtte, og banker, der ikke har modtaget en sådan støtte. Statsstøtten bør ikke formindske incitamentet for de banker, der ikke modtog støtte, til at konkurrere, investere og innovere og bør heller ikke skabe barrierer for adgang til markedet, som kan få negativ indvirkning på de grænseoverskridende aktiviteter.
(266)
Det er nødvendigt at sikre, at den kombinerede enhed ikke opnår en konkurrencefordel hidrørende fra overførslen af likviditetsrisikoen til staten og kapitaltilførslen.
(267)
For at begrænse konkurrencefordrejningerne, som skyldes, at bankens kapitalniveau kommer til at ligge over det krævede minimum (se betragtning (261)), finder Kommissionen for det første, at enhver reduktion af de værdiforringede aktiver, som skyldes overførslen af lån til staten, bør ledsages af en tilsvarende kapitalreduktion. Det tilsagn, som Portugal har givet angående BPN’s maksimale kapitalniveau, er derfor nødvendigt for at sikre, at omstruktureringsstøtten er forenelig med det indre marked.
(268)
Kommissionen finder for det andet, at varigheden for kreditlinjen på [150-500] mio. EUR i tilknytning til BPN’s CP-program bør begrænses til en periode på […] år. Forrentningen for den anden likviditetslinje bør desuden ligge tættere på markedsvilkårene, og der skal anvendes en Euriborsats + […] basispoint. For at sikre overholdelse af disse krav skal Portugal desuden frem til den 31. december 2016 have Kommissionens forudgående godkendelse, hvis CGD eller staten yder kreditlinjer. Kommissionen ser i den forbindelse positivt på Portugals tilsagn om likviditetslinjer, som er nødvendigt for at sikre, at omstruktureringsstøtten er forenelig med det indre marked.
(269)
Meddelelsen om omstrukturering fastsætter for det tredje en forbindelse mellem forbuddet mod erhvervelser og konkurrencefordrejninger. Denne meddelelse fastsætter i punkt 39 og 40, at statsstøtte ikke må ”anvendes til skade for konkurrenter, som ikke nyder tilsvarende offentlig støtte”, og at bankerne ikke bør ”anvende statsstøtte til erhvervelse af konkurrerende virksomheder”. Kommissionen finder det positivt, at Portugal som anført i betragtning (236) har forpligtet sig til at indføre et forbud mod erhvervelser frem til den 31. december 2016.
(270)
BIC’s ret til at overføre andre ikke-rentable lån til staten bør endelig ophøre den […] og ikke […] måneder efter salgsdatoen. Kommissionen finder, at BIC har haft mulighed for at gennemgå BPN’s lån lige siden iværksættelsen af udbudsproceduren og navnlig lige siden undertegnelsen af rammeaftalen den 9. december 2011. Låneporteføljen er desuden blevet saneret ved to tidligere lejligheder: med overførslen af de mindst rentable lån til SPV’erne i december 2010 og efterfølgende da BIC i sin egenskab af køber anmodede om ret til at overføre yderligere lån til staten for at nå et forhold mellem lån og indlån på [110-150] %.
(271)
Kommissionen påpeger, at enhver anden mulighed for at tilbageføre lån sikrer BIC mod risikoen for forværring af den økonomiske situation. En eventuel situation med "ikke-rentable” lån ville med høj sandsynlighed afspejle en forværring af den økonomiske situation, som berørte hele banksektoren. BIC’s ret til at tilbageføre andre ikke-rentable lån til staten skaber konkurrencefordrejning, eftersom ingen anden bank har denne mulighed. Fristen for tilbageføring af lån bør derfor senest være den […]. Kommissionen finder det derfor positivt, at Portugal har forpligtet sig til at overholde fristen den […].
6.3.4 Konklusion
(272)
Hvis alle de forpligtelser, der er omhandlet i afsnit 5.2, opfyldes behørigt, giver omstruktureringsplanen fra januar 2012 tilstrækkelig dokumentation for sikring af den langsigtede rentabilitet for den kombinerede enhed og af en tilstrækkelig byrdefordeling, samt for, at der er truffet passende foranstaltninger for at begrænse uønskede konkurrencefordrejninger. Kommissionen erklærer derfor omstruktureringsplanen fra januar 2012 for at være forenelig med meddelelsen om omstrukturering.
6.3.5 Overvågning
(273)
Ifølge punkt 46 i omstruktureringsmeddelelsen er det for at kunne kontrollere, at omstruktureringsplanen gennemføres korrekt, nødvendigt, at medlemsstaten fremlægger periodiske detaljerede rapporter. Portugal skal derfor fra datoen for nærværende afgørelse halvårligt indsende sådanne rapporter til Kommissionen.
7. Konklusion
(274)
Kommissionen beklager, at Portugal ulovligt har ydet den statsstøtte, der er omhandlet i afsnit 6.1.2, ”Kvantificering af statsstøtten" i strid med traktatens artikel 108, stk. 3. Denne støtte kan imidlertid, i sammenhæng med andre støtteforanstaltninger, der er gennemgået i denne afgørelse, anses for at være forenelig, hvis de forpligtelser, der er omhandlet i afsnit 5.2, opfyldes -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
1. Følgende foranstaltninger, som Portugal har iværksat, udgør statsstøtte:
i.
Lån ydet af CGD forud for nationaliseringen
ii.
Lån og likviditetslinjer, som CGD har ydet BPN efter nationaliseringen og forud for salget, hvad enten de var ledsaget af eksplicit statsgaranti eller ej
iii.
Overførsel af BPN-aktiver til SPV'erne til bogføringsværdien før og efter salget
iv.
Statens kapitalindsprøjtning den 15. februar 2012
v.
Likviditetslinjer, der skulle ydes af CGD, og som BIC anmodede om til fordel for den kombinerede enhed
vi.
BIC’s ret til at overføre indlån til staten til en sats på mindst […] basispoint over referencesatsen eller til fra staten at modtage en godtgørelse for differencen
vii.
Overførsel til staten af omkostninger i forbindelse med tvister.
2. De støtteforanstaltninger, der er omhandlet i stk. 1, er forenelige med det indre marked under hensyn til de forpligtelser, der er omhandlet i afsnit 5.2.
Artikel 2
Portugal skal senest to måneder efter meddelelsen af nærværende afgørelse meddele Kommissionen, hvilke foranstaltninger landet har truffet for at efterkomme afgørelsen. Desuden forelægger Portugal efter datoen for denne afgørelse hver sjette måned detaljerede rapporter om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme den.
Artikel 3
Denne afgørelse er rettet til Den Portugisiske Republik
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. marts 2012.
ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 27. března 2012
o opatřeních SA. 26909 (2011/C), která provedlo Portugalsko za účelem restrukturalizace společnosti Banco Português de Negócios (BPN)
(oznámeno pod číslem C(2012) 2043)
(Pouze portugalské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/660/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek (1) v souladu s čl. 108 odst. 2 Smlouvy, a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
1. Postup
(1)
Dne 2. listopadu 2008 schválila portugalská vláda návrh zákona o zestátnění akcií představujících akciový kapitál společnosti Banco Português de Negócios, S.A. (dále jen „BPN“ nebo „banka“). Tento právní předpis byl vyhlášen dne 11. listopadu 2008 jako zákon č. 62-A/2008 (dále jen „zákon o zestátnění“). K zestátnění společnosti BPN došlo dne 12. listopadu za nulovou cenu.
(2)
Dne 5. listopadu 2008 informovaly portugalské orgány Komisi o schválení návrhu zákona portugalskou vládou. Dne 11. a 13. listopadu 2008 pak Komisi uvědomily o vyhlášení zákona o zestátnění.
(3)
Komise si neprodleně vyžádala další informace o případných opatřeních státní podpory, která mají být v rámci zestátnění provedena ve prospěch společnosti BPN, a rovněž předložení plánu restrukturalizace společnosti BPN.
(4)
Portugalsko nepodalo předběžné oznámení o opatřeních, která stát provedl ve prospěch společnosti BPN. Portugalsko Komisi o těchto opatřeních informovalo až se značným zpožděním a poté, co o to bylo opakovaně požádáno.
(5)
V této souvislosti podala Komise dne 14. listopadu 2008 žádosti o informace týkající se konkrétních opatření státní podpory, která byla provedena ve prospěch společnosti BPN, a vyžádala si rovněž plán restrukturalizace. Dne 5. ledna a 23. a 29. dubna 2009 zaslala Komise upomínky.
(6)
Na žádosti o informace portugalské orgány odpověděly dne 8. ledna, 28. dubna a 23. června 2009, aniž by však poskytly informace o konkrétních opatřeních státní podpory ve prospěch společnosti BPN nebo předložily plán restrukturalizace. Ve svém dopise ze dne 23. června 2009 portugalské orgány uvedly, že zvažují možnost oddělení aktiv společnosti BPN a prodej banky.
(7)
Dne 17. července, 4. a 14. září a 30. listopadu 2009 a 5. února a 16. března 2010 Komise své žádosti o informace zopakovala.
(8)
Portugalské orgány odpověděly dne 14. srpna 2009 a uvedly, že společnost BPN vydá obchodní cenné papíry v celkové hodnotě 2 miliardy EUR a že tyto cenné papíry upíše společnost Caixa Geral de Depósitos (dále jen „CGD“) se státní zárukou. Podle jejich názoru vyplývá záruka přímo ze zákona o zestátnění, a nemůže proto představovat státní podporu. Dne 12. října 2009 zaslaly portugalské orgány další informace o zásahu společnosti CGD a státu. Dne 21. listopadu 2009 a 17. a 18. února a 31. března 2010 poskytly portugalské orgány doplňující informace.
(9)
Po schůzce s portugalskými orgány, která se konala dne 16. června 2010, požádala Komise dne 12. srpna 2010 znovu portugalské orgány, aby neprodleně předložily mimo jiné plán restrukturalizace společnosti BPN. Žádný plán však předložen nebyl, a Komise proto zaslala dne 31. srpna 2010 oficiální upomínku podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (nyní článek 108 Smlouvy o fungování Evropské unie) (2).
(10)
Dne 14. září 2010 zaslaly portugalské orgány dokument s názvem „Memorando: a nacionalização, a reestruturação e a reprivatização projectada do Banco Português de Negócios, SA“ (dále jen „memorandum ze dne 14. září 2010“), který nastiňoval plán restrukturalizace společnosti BPN a hlavní prvky procesu privatizace.
(11)
Poté, co Komise zjistila, že v memorandu ze dne 14. září 2010 dosud chybí některé informace, zaslala dne 29. září 2010 portugalským orgánům dopis s žádostí o doplňující informace. E-mailem ze dne 15. listopadu 2010 požádaly portugalské orgány o prodloužení lhůty pro odpověď, které Komise schválila dopisem ze dne 18. listopadu 2010. Portugalské orgány poskytly další objasnění v dopise ze dne 26. listopadu 2010 a v e-mailu ze dne 25. ledna 2011.
(12)
Dne 16. února 2011 si Komise vyžádala objasnění řady bodů a další údaje. Portugalské orgány odpověděly dne 16. března 2011.
(13)
V rámci schůzek, které předcházely podepsání memoranda o porozumění (3) dne 17. května 2011 mezi Portugalskem na straně jedné a Mezinárodním měnovým fondem, Evropskou centrální bankou a Evropskou komisí na straně druhé, se dne 27. dubna 2011 konala schůzka Komise s vedením společnosti BPN. V memorandu o porozumění se předpokládal prodej společnosti BPN do konce července 2011. Komise proto zaslala dne 20. května 2011 žádosti o informace ohledně restrukturalizace banky a plánovaného postupu prodeje. Jelikož portugalské orgány neposkytly žádnou odpověď, byla dne 8. července 2011 zaslána upomínka spolu s další žádostí o informace, a to na základě tiskových zpráv o dalších státních prostředcích, jež byly společnosti BPN poskytnuty ve formě státní záruky. Portugalské orgány podaly přehled o procesu privatizace dne 5. srpna 2011.
(14)
Dne 10. srpna 2011 se Komise sešla s portugalskými orgány. Během této schůzky a posléze dne 28. srpna 2011 poskytly portugalské orgány Komisi doplňující informace. Další informace obdržela Komise dne 14. září a 14. října 2011.
(15)
Rozhodnutím ze dne 24. října 2011 zahájila Komise s ohledem na údajnou podporu, která byla poskytnuta společnostem BPN a Banco BIC Português S.A. (dále jen „BIC“) (4), řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy, a to s číslem jednacím SA.26909.
(16)
Rozhodnutí ze dne 24. října 2011 bylo zveřejněno dne 20. prosince 2011. Ve lhůtě jednoho měsíce nebyly obdrženy žádné připomínky třetích stran.
(17)
Dne 9. prosince 2011 předložilo Portugalsko Komisi rámcovou smlouvu, která byla téhož dne podepsána mezi společností BIC a portugalskými orgány (dále jen „rámcová smlouva“).
(18)
Dne 20. ledna 2012 poskytlo Portugalsko odpověď na připomínky uvedené v rozhodnutí ze dne 24. října 2011. Téhož dne poskytly portugalské orgány rovněž doplňující informace, včetně nového plánu restrukturalizace společnosti BPN (dále jen „plán restrukturalizace z ledna 2012“), a odpovědělo na dodatečné dotazy ohledně rámcové smlouvy, které Komise položila dne 21. prosince 2011. Tyto informace byly dne 3. února 2012 doplněny o obchodní plán a plán životaschopnosti, který vyhotovila společnost BIC a který se pro účely tohoto rozhodnutí pokládá za nedílnou součást plánu restrukturalizace z ledna 2012. Další informace byly poskytnuty dne 10., 17. a 23. února 2012 v odpovědi na dodatečné otázky, které Komise portugalským orgánům zaslala dne 8., 14. a 17. února 2012. Dne 16. března 2012 poskytlo Portugalsko Komisi řadu závazků.
(19)
Během řízení došlo k četným výměnám informací, telekonferencím a schůzkám mezi portugalským státem, společností BPN a Komisí.
2. Popis příjemců podpory a opatření
2.1 Příjemce podpory a jeho potíže
(20)
Společnost BPN je finanční instituce, která sídlí v Portugalsku a poskytuje širokou škálu bankovních služeb. Dne 11. listopadu 2008 byla zestátněna, přičemž v té době měla síť sestávající z 213 poboček (z toho 4 ve Francii), přibližně 2 200 zaměstnanců a její celková aktiva činila 6,6 miliardy EUR, což představuje zhruba 2 % všech aktiv portugalského retailového bankovnictví.
(21)
Podle portugalských orgánů (5) se společnost BPN potýkala s problémy s likviditou od léta 2008 a dne 18. července 2008 jí ratingová agentura Moody’s snížila rating z Baa1 na Baa3 (6). Zatímco na konci srpna měla společnost BPN kladnou hodnotu likvidity ve výši 316 milionů EUR, do dne 22. října 2008 vykazovala značnou zápornou hodnotu likvidity ve výši 831 milionů EUR a její vkladový účet u portugalské národní banky (dále jen „BdP“) zdaleka zaostával za průměrnými částkami, které by musela udržovat, aby splňovala zákonné limity. V této fázi bylo v říjnu 2008 provedeno několik iniciativ, aby banka mohla překonat potíže s likviditou, jimž čelila, a aby se zamezilo zpožďování plateb, a to zejména poskytnutím zvláštní podpory likvidity ve formě půjček a prostřednictvím jiných operací BdP a společnosti CGD ve vlastnictví státu (7).
(22)
Vzhledem k výši nahromaděných ztrát společnosti BPN nepovažovaly portugalské orgány další podporu likvidity za schůdnou kvůli „vysokému riziku, jemuž by byly [BdP a CGD] vystaveny“ (8). Akcionáři společnosti BPN předložili plán, vláda však na základě stanoviska BdP ze dne 30. října 2008 nepovažovala tento plán za proveditelný. Jelikož společnost BPN neplnila kvůli vysoké úrovni znehodnocených aktiv (9) požadavky na solventnost, navrhla vláda parlamentu zestátnění společnosti BPN za nulovou cenu (10). Tento návrh byl schválen dne 11. listopadu 2008 zákonem č. 62-A/2008 (zákon o zestátnění).
(23)
Podle portugalských orgánů vyplývalo znehodnocení z machinací a nezákonných praktik, které byly zjištěny BdP a při externích auditech provedených v červnu 2008 a jež byly posléze ve zprávě BdP za rok 2009 popsány jako „podvodné jednání, trvalé a úmyslné, na nejvyšší úrovni vedení skupiny“ (11). Tyto praktiky měly za následek vyšetřování a zahájení několika správních řízení kvůli porušení předpisů („processos de contra-ordenação“) a podání žaloby státnímu zastupitelství.
(24)
Podle zákona o zestátnění byla společnost CGD pověřena správou společnosti BPN, jmenováním členů řídících orgánů společnosti BPN a stanovením cílů řízení společnosti BPN do 60 dnů od zestátnění. Zákon o zestátnění rovněž stanovil, že případná opatření v oblasti úvěrů nebo podpory likvidity, která společnost CGD provede „ve prospěch společnosti BPN v rámci zestátnění nebo v zastoupení státu …, využijí státní záruku“ (12).
2.2 Opatření finanční podpory před zestátněním
(25)
Před zestátněním v listopadu 2008 již společnost BPN využívala řadu opatření finanční podpory, která portugalské orgány popsaly jako „zvláštní opatření na podporu likvidity“ (13). Dne 17. února 2010 portugalské orgány Komisi sdělily, že v období do 30. října 2008 obdržela společnost BPN od společnosti CGD i od BdP zvláštní podporu likvidity v celkové výši 501,6 milionu EUR, která spočívala ve čtyřech půjčkách, jež společnosti BPN poskytla společnost CGD, v celkové výši 315 milionů EUR (14) a v krizové pomoci v oblasti likvidity, kterou v říjnu 2008 poskytla BdP, v celkové výši 186,6 milionu EUR (15).
(26)
Ačkoli portugalské národní bance byla po zestátnění příslušná částka vrácena, čtyři půjčky, které poskytla společnost CGD, byly splaceny teprve dne 9. března 2009 po vydání prvních obchodních cenných papírů společností BPN.
2.3 Opatření finanční podpory po zestátnění
(27)
V březnu 2009 vydala společnost BPN obchodní cenné papíry se zaručeným upsáním společností CGD a státní zárukou za celou částku ve výši 2 miliardy EUR. O těchto státních zárukách byla Komise informována teprve dne 14. srpna 2009.
(28)
Dopisem ze dne 17. února 2010 portugalské orgány rovněž sdělily, že společnost CGD byla dne 27. října 2009 zmocněna k úpisu dalších obchodních cenných papírů se státní zárukou ve výši 1 miliardy EUR. E-mailem ze dne 14. června 2010 byla Komise dále informována, že se celkové státní záruky za obchodní cenné papíry vydané společností BPN a upsané společností CGD zvýšily na 4 miliardy EUR, jelikož v dubnu 2010 došlo k třetí emisi obchodních cenných papírů společnosti BPN, jež společnost CGD upsala za částku ve výši 1 miliardy EUR.
(29)
V této souvislosti je třeba zmínit, že od zestátnění v listopadu 2008 do června 2011 využívala společnost BPN trvale úvěrové nástroje peněžního trhu, které jí poskytovala společnost CGD. Částky, které na základě těchto krátkodobých nástrojů společnost BPN dlužila společnosti CGD, dosáhly dne 28. února 2009 výše přibližně 2,2 miliardy EUR. Podle údajů, které poskytly portugalské orgány, se tyto částky po vydání obchodních cenných papírů snížily, jak bylo uvedeno v 27. a 28. bodě odůvodnění (16).
(30)
V červnu 2011 představovala expozice společnosti BPN vůči společnosti CGD ve formě nástrojů peněžního trhu přibližně 1 miliardu EUR. Ačkoli k financování docházelo na denním základě, mělo podle portugalských orgánů strukturální povahu s delšími termíny (17) a v červnu 2011 bylo nahrazeno čtvrtou a poslední emisí obchodních cenných papírů, a to vydáním dvou emisí, každé ve výši 500 milionů EUR.
(31)
Podle údajů, které poskytly portugalské orgány dne 3. února 2012, činila nesplacená částka, kterou společnost BPN dlužila společnosti CGD (kromě emisí obchodních cenných papírů), 433,7 milionu EUR ke dni 31. prosince 2011 a 232 milionů EUR ke dni 31. ledna 2012.
Tabulka 1
Přehled likvidity, kterou společnost BPN získala od společnosti CGD, stav ke dni 31. prosince 2011
S výslovnou státní zárukou
Půjčky CGD
(bez výslovné státní záruky)
Celkem
BPN
1 400 000 000,00
433 732 654,56
1 833 732 654,56
Jednotky pro speciální účel (18)
3 100 000 000,00
795 111 660,00
3 895 111 660,00
Celkem
4 500 000 000,00
1 228 844 314,56
5 728 844 314,56
Zdroj: portugalské orgány
(32)
Je třeba podotknout, že podle § 2 odst. 9 zákona o zestátnění mají být všechny úvěrové linky a úvěrové linky na likviditu, které společnost CGD poskytne společnosti BPN v rámci zestátnění, zaručeny portugalským státem.
(33)
Je proto zřejmé, že všechny částky popsané v tabulce 1 využily na základě § 2 odst. 9 zákona o zestátnění a různých příkazů vydaných ministrem financí státní záruku. Protiplnění za státní záruky bylo stanoveno na 0,2 % ročně.
2.4 Restrukturalizace společnosti BPN
(34)
Dne 16. září 2010 zaslaly portugalské orgány Komisi počáteční plán restrukturalizace ze dne 13. září 2010 (dále jen „plán restrukturalizace z roku 2010“).
(35)
V tomto plánu portugalské orgány objasnily svůj záměr rozdělit společnost BPN na dobrou banku a špatnou banku a poté se pokusit dobrou banku prodat.
(36)
Stát zamýšlel provést prodej „dobré banky“, BPN S.A., která měla být výlučně retailovou bankou, prostřednictvím otevřeného nabídkového řízení. Řízení se mělo uskutečnit na základě výzvy k vyjádření zájmu, jejíž specifikace („Caderno de Encargos“) portugalské orgány schválily dne 16. srpna 2010 (19).
(37)
Podle plánu restrukturalizace z roku 2010 měla být řada aktiv a závazků společnosti BPN vyňata z procesu opětovné privatizace a převedena na tři nové jednotky pro speciální účel, Parvalorem, Parups a Parparticipadas. Tyto jednotky pro speciální účel měly zpočátku zůstat ve společnosti BPN a po prodeji měly být převedeny na stát. Půjčky a úvěry by byly převedeny na jednotku Parvalorem, nemovitosti a investiční fondy na jednotku Parups a dceřiné společnosti na jednotku Parparticipadas. Portugalské orgány stanovily celkovou hodnotu aktiv, jež mají být převedena na jednotky pro speciální účel, na 3 885 miliardy EUR, přičemž částka ve výši 2 507 miliardy EUR měla být převedena na jednotku Parvalorem, částka ve výši 1 228 miliardy EUR na jednotku Parups a částka ve výši 150 milionů EUR na jednotku Parparticipadas.
(38)
Půjčky byly převedeny v nominální hodnotě; podílové jednotky fondů, cenné papíry a nemovitosti měly být převedeny za kupní cenu a společnosti ve vlastnictví BPN za účetní hodnotu. Portugalské orgány odhadly, že v prosinci 2010 činilo znehodnocení celkem 1 798 miliardy EUR a bylo rozděleno takto: a) půjčky: 1 474 miliardy EUR; b) nemovitosti: 16 milionů EUR; c) podílové jednotky fondů: 247 milionů EUR a d) cenné papíry: 61 milionů EUR. Podle informací poskytnutých portugalskými orgány dne 20. ledna 2012 byla tato aktiva převedena na jednotky pro speciální účel dne 23. a 30. prosince 2010 (20). Jednotky pro speciální účel však zůstaly ve společnosti BPN až do dne 15. února 2012, kdy byly ze společnosti BNP vyňaty a převedeny na jinou společnost ovládanou státem.
(39)
Podle portugalských orgánů se převod aktiv na jednotky pro speciální účel uskutečnil na základě objektivních kritérií s přihlédnutím k objemu znehodnocených aktiv a rovněž ke skutečnosti, že některé činnosti po zestátnění nepatřily k hlavní činnosti společnosti BPN (spotřebitelské úvěry, investiční banka, správa majetku, správa investičních fondů, pojištění a mezinárodní obchod). Společnost BPN se měla stát čistě retailovou bankou s nižší expozicí nejistému velkoobchodnímu komerčnímu financování.
(40)
Jednotky pro speciální účel financovaly získání aktiv prostřednictvím dvou mechanismů financování s částkou ve výši 3 895 miliard EUR, které sestávaly z dluhopisů se státní zárukou v hodnotě 3,1 miliardy EUR, jež získala společnost CGD, a půjček od společnosti CGD se zastavenými aktivy v celkové hodnotě ve výši 795 milionů EUR. Výnosy z prodeje aktiv jednotkám pro speciální účel umožnily společnosti BPN splatit financování ve výši 3,9 miliardy EUR, které získala od společnosti CGD - cenné papíry ve výši 3,6 miliardy EUR s původní hodnotou 4 miliardy EUR (což znamená, že společnost BPN neuhradila za obchodní cenné papíry se státní zárukou částku ve výši 400 milionů EUR) a krátkodobé půjčky peněžního trhu ve výši 300 milionů EUR.
(41)
Po převodu aktiv se bilanční suma společnosti BPN snížila přibližně o 30 %.
(42)
Podle informací portugalských orgánů by k tomu, aby společnost BPN mohla plnit požadavky stanovené právními předpisy (tj. aby dosáhla kmenového kapitálu tier 1 ve výši 9 % požadovaného pro rok 2011 (21)), musel stát vzhledem ke skutečnosti, že vlastní kapitál společnosti BPN byl i po převodu aktiv na jednotky pro speciální účel záporný, společnost BPN rekapitalizovat s částkou ve výši přibližně 417 milionů EUR (22).
(43)
Základní cena stanovená za společnost BPN (která nezahrnovala aktiva, jež měla být převedena na jednotky pro speciální účel) v nabídkovém řízení vyhlášeném Portugalskem činila 171,1 milionu EUR podle ocenění provedeného třetími stranami - poradenskou společností Deloitte ([…] (23) milionů EUR) a Deutsche Bank ([…] milionů EUR). Nové vedení společnosti BPN, které jmenovala společnost CGD, mezitím zahájilo proces restrukturalizace banky. V období od prosince 2008 do prosince 2010 se provozní náklady snížily o [1-10] %; činnost společnosti BPN byla omezena s cílem dosáhnout toho, aby se banka zaměřovala výhradně na retailové obchodní bankovnictví. Toto omezení činnosti vyplývalo částečně z poklesů vkladů po zestátnění, avšak rovněž z převodu aktiv na tři jednotky pro speciální účel. Tato opatření snížila v roce 2010 ztráty na [50-150] milionů EUR oproti ztrátám v roce 2009 ve výši [150-250] milionů EUR. Od počátku roku 2009 zavedlo nové vedení ve snaze o zlepšení obrazu banky a sortimentu produktů […] nových produktů a kampaní. Nové vedení provedlo rovněž opatření k zlepšení řízení rizik a vnitřních kontrolních systémů banky.
(44)
Na první dvě výzvy k privatizaci se do 30. září a 30. listopadu 2010 nepřihlásil žádný zájemce.
(45)
Po neúspěšném nabídkovém řízení Portugalsko v lednu 2011 oznámilo, že hodlá společnost BPN restrukturalizovat a zajistit její větší nezávislost na společnosti CGD jmenováním nového představenstva banky nezávislého na společnosti CGD. Snažilo se rovněž urychlit provozní zotavení společnosti BPN předefinováním značky a firemní identity banky a posílením plánu zotavení prostřednictvím snižování nákladů a zlepšení obchodní dynamiky. Navzdory několika žádostem však Komisi nebyl předložen žádný aktualizovaný plán restrukturalizace.
(46)
V memorandu o porozumění ze dne 17. května 2011 se vláda zavázala zahájit nový proces privatizace.
(47)
V memorandu o porozumění se portugalské orgány zavázaly „zahájit postup prodeje společnosti Banco Português de Negócios (BPN) na základě zrychleného časového rozvrhu a bez stanovení minimální ceny. Za tímto účelem je EK předložen nový plán ke schválení podle pravidel hospodářské soutěže. Cílem je nalézt kupce nejpozději do konce července 2011. V zájmu usnadnění prodeje byly tři stávající jednotky pro speciální účel držící nevýkonná a vedlejší aktiva odděleny od společnosti BPN a v rámci jednání s potenciálními kupci může být na tyto jednotky převedeno více aktiv. Společnost BPN zahájí rovněž další program ambicióznějších opatření k snižování nákladů, aby byla přitažlivější pro investory. Jakmile bude nalezeno řešení, pohledávky společnosti CGD vůči společnosti BPN se státní zárukou a všechny související jednotky pro speciální účel převezme stát podle časového rozvrhu stanoveného v té době“ (24).
(48)
Třetí pokus o privatizaci byl zahájen počátkem května 2011 bez stanovení minimální ceny s cílem nalézt kupce pro společnost BPN do 31. července 2011, jak bylo dohodnuto v memorandu o porozumění.
(49)
Uskutečnilo se nabídkové řízení, během něhož došlo ke kontaktům s potenciálními kupci. Byl vyhotoven rovněž přehled investičních příležitostí. Podle tohoto přehledu museli zájemci podat nabídky na veškeré akcie společnosti BPN, mohli však požadovat odstranění dalších aktiv a závazků z rozvahy společnosti BPN. Mohli požádat rovněž o vyšší rekapitalizaci. Mezi společností BPN a potenciálními uchazeči bylo podepsáno memorandum upravující pravidla řízení, které jim umožňovalo vstup do datové místnosti zřízené dne 15. června 2011 na dobu pěti týdnů.
(50)
Do 20. července 2011 byly předloženy čtyři závazné nabídky. Tyto nabídky analyzovala představenstva společností CGD a BPN, která svá stanoviska předložila akcionáři - státu - do dne 25. července 2011.
(51)
Vyřazeni byli tři ze čtyř uchazečů, kteří předložili závazné nabídky. Podle portugalských orgánů nesplňovali dva uchazeči (Montepio a Aníbal Ribeiro) požadavky memoranda, které bylo podepsáno se společností BPN (25). Společnost Montepio nepředložila nabídku na získání akcií společnosti BPN, nýbrž pouze vybraných aktiv a závazků. Aníbal Ribeiro pak neprokázal dostatečně řídicí a finanční kapacity potřebné pro provozování banky. Třetí nabídka od skupiny NEI (26) požadavky memoranda splňovala, nebyly však dostatečně prokázány její schopnosti provozovat banku a její finanční kapacita k uspokojení budoucích kapitálových potřeb společnosti BPN.
(52)
Na základě jediné platné nabídky, která byla v rámci nabídkového řízení podána a kterou učinila společnost BIC dne 20. července 2011 (dále jen „nabídka společnosti BIC ze dne 20. července 2011“), vláda dne 31. července 2011 rozhodla, že bude pokračovat ve výlučném jednání se společností BIC.
(53)
Společnost BIC byla BdP oprávněna k vykonávání obchodních bankovních činností dne 9. října 2007 a svou činnost v Portugalsku zahájila v květnu 2008, přičemž společnost působí především v oblasti firemního a soukromého bankovnictví. Hlavními akcionáři společnosti BIC je skupina investorů z Angoly a portugalští akcionáři jako společnost Amorim Projectos SGPS, SA (která drží 25 % akcií). V prosinci 2010 měla společnost obrat ve výši 389 milionů EUR a celková aktiva ve výši 1 miliardy EUR a ke dni 31. března 2011 měla kapitál ve výši 32 milionů EUR a 7 poboček. Podle informací Portugalska činí podíl společnosti BIC v segmentech trhu, v nichž působí, méně než 1 % (27).
(54)
Podle informací, které poskytly portugalské orgány, vyvrcholila jednání s touto společností na základě nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 (28) dne 9. prosince 2011 podepsáním rámcové smlouvy o prodeji BPN společnosti BIC (29).
(55)
Nabídka společnosti BIC ze dne 20. července 2011 stanovila pouze obecné podmínky, a to:
i.
rekapitalizaci ze strany státu s cílem zajistit, aby společnost BPN dosáhla poměru kmenového kapitálu tier 1 ve výši [9 až 18] % plus dalších [100-300] milionů EUR;
ii.
odstranění části úvěrů, které vybere společnost BIC, s cílem dosáhnout poměru úvěrů k vkladům ve výši [110-150] %;
iii.
vyvedení všech nesplácených půjček nad prahovou hodnotu ve výši přibližně […] milionů EUR ze společnosti BPN (odhadovaná výše rezerv na úvěry ve společnosti BPN);
iv.
právo společnosti BIC odstranit z rozvahy společnosti BPN další aktiva a závazky (např. půjčky úvěrovým institucím, finanční aktiva, nemovitosti, některé rezervy, jiná aktiva a závazky), které nespadají do její běžné činnosti;
v.
vyvedení vkladů ze společnosti BPN, které vybere společnost BIC a které nenabízejí tržní podmínky;
vi.
poskytnutí úvěrové linky společnosti BIC ze strany společnosti CGD ve výši [150-650] milionů EUR na dobu […] let s úrokovou sazbou ve výši […] měsíční sazby Euribor. Tato částka se navýší, pokud vklady klesnou pod […] miliard EUR;
vii.
zachování 500 až 600 zaměstnanců společnosti BPN (z přibližně 1 600 zaměstnanců) a 160-170 poboček, které se nacházejí v zařízeních patřících bance nebo s ohledem na něž byly uzavřeny nájemní smlouvy s dobou platnosti 12 měsíců;
viii.
převedení nákladů spojených se soudními spory na stát a
ix.
kupní cenu ve výši 30 milionů EUR, kterou uhradí společnost BIC.
(56)
Na základě jednání, která trvala přibližně pět měsíců, rámcová smlouva stanoví:
i.
rekapitalizaci ze strany státu k dosažení minimální úrovně kapitálu a dodatečné výše požadované společností BIC - BIC požadovala konečnou úroveň kapitálu po navrhovaných úpravách rozvahy ve výši [200-400] milionů EUR (30);
ii.
odstranění části půjček společnosti BPN navíc k půjčkám, které již byly převedeny na jednotky pro speciální účel ke dni 30. prosince 2010 (31). Odstranění dalších půjček umožní dosáhnout poměru úvěrů k vkladům ve výši [110-150] %. Tento poměr byl v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011 stanoven na [110-150] %;
iii.
právo společnosti BIC vyjmout z rozvahy další aktiva a závazky (např. půjčky úvěrovým institucím, finanční aktiva, nemovitosti, některé rezervy, jiná aktiva a závazky);
iv.
právo společnosti BIC prodat zpět do […] měsíců půjčky, které jsou nespláceny nejméně […] dnů (maximálně […] nominální hodnoty celkového úvěrového portfolia vybraného společností BIC po vyrovnání se stávajícími vklady), s částkou přesahující výši rezerv ([…] milionů EUR (32)) (33);
v.
právo společnosti BIC převést vklady s cenou nejméně […] základních bodů nad příslušnou referenční sazbu (34), nebo obdržet od státu rozdíl v protiplnění (35);
vi.
právo společnosti BIC požádat před uzavřením o převod jiných aktiv a závazků společnosti BPN, například půjček úvěrovým institucím, fyzických a finančních aktiv atd.;
vii.
poskytnutí úvěrové linky společnosti BIC ze strany CGD do [ 2013] ve výši [150-350] milionů EUR s úrokovou sazbou ve výši […] měsíční sazby Euribor (36) plus rozpětí ve výši […] základních bodů. Tato úvěrová linka bude poskytnuta, pokud výše vkladů společnosti BPN klesne pod […] miliard EUR;
viii.
zachování úvěrové linky ve výši [150-500] milionů EUR poskytnuté společností CGD do [ 2013] pro probíhající program obchodních cenných papírů se státní zárukou po dobu tří let, avšak se závazkem společnosti CGD, že nebude požadovat splacení úvěru před […];
ix.
zachování přibližně poloviny zaměstnanců společnosti BPN (nejméně 750 osob z přibližně 1 600 zaměstnanců). Stát uhradí celkové náklady spojené s uzavřením poboček, které nepřevezme společnost BIC, a vyplacením náhrady propuštěným zaměstnancům nebo zaměstnancům, u nichž dojde ke změně pracoviště;
x.
převedení nákladů spojených se soudními spory na stát;
xi.
kupní cenu ve výši 40 milionů EUR, kterou uhradí společnost BIC;
xii.
cenovou doložku týkající se 20 % podílu státu na čistém zisku (po zdanění) z příjmů, které vytvoří společnost BPN během příštích pěti let, a to z příjmů přesahujících kumulativně 60 milionů EUR;
xiii.
závazek společnosti BIC nevyplácet po dobu pěti let akcionářům dividendy ani jiné rovnocenné dávky ve vztahu ke společnosti BPN.
(57)
Podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 bude subjekt, který vznikne spojením po prodeji BPN společnosti BIC (dále jen „subjekt vzniklý spojením“), ziskový po […] letech v případě základního scénáře i méně příznivého scénáře. Odhaduje se, že poměr kmenového kapitálu tier 1 subjektu vzniklého spojením klesne z [10-15] % rizikově vážených aktiv subjektu vzniklého spojením po prvním roce na […] % po uplynutí pátého roku. Předpokládaný pokles bude způsoben zápornými hospodářskými výsledky v prvních letech v souvislosti s restrukturalizací, kterou provede společnost BIC, a zvýšením činnosti banky spojeném se změnou velikosti k obnovení životaschopnosti, a to poskytováním více úvěrů ekonomice. Restrukturalizace bude zahrnovat investice do poboček a image banky a rovněž do integrace procesů, postupů a organizace a do IT. Návratnost vlastního kapitálu (ROE) má podle očekávání vzrůst z - [1-5] % v prvním roce na + [1-5] % v pátém roce, zatímco výnosnost aktiv (ROA) se má podle očekávání zvýšit z - [0-2] % v prvním roce na + [0-2] % v pátém roce.
(58)
Podle méně příznivého scénáře vyznačujícího se vyšší úrovní nesplácených půjček a vyššími náklady financování se má poměr kmenového kapitálu tier 1 podle očekávání v pátém roce snížit na [8-12] % z [10-15] % na konci prvního roku.
(59)
Dne 15. února 2012 vložil portugalský stát do společnosti BPN kapitál ve výši 600 milionů EUR (37).
3. Důvody pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení
(60)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 vyslovila Komise pochybnosti, zda:
-
je společnost BPN jako subjekt vzniklý spojením s kupujícím životaschopná,
-
je podpora poskytnutá společnosti BPN omezena na minimum a zda byl prodej společnosti BIC ve srovnání s procesem likvidace nejméně nákladnou možností,
-
jsou opatření k omezení narušení hospodářské soutěže dostatečná a
-
postup prodeje nezahrnoval poskytnutí podpory kupujícímu.
4. Připomínky zúčastněných stran
(61)
Komise neobdržela žádné připomínky třetích stran.
5. Stanovisko portugalského státu
5.1 Stanovisko portugalského státu k rozhodnutí ze dne 24. října 2011 (rozhodnutí o zahájení řízení)
(62)
Portugalské orgány uvedly, že plán restrukturalizace z ledna 2012 splňuje požadavky sdělení o restrukturalizaci. Kromě tohoto plánu předložily portugalské orgány v dopise ze dne 20. ledna 2012 řadu připomínek k rozhodnutí ze dne 24. října 2011.
(63)
Portugalské orgány se domnívají, že tři druhy opatření ve prospěch společnosti BPN nepředstavují státní podporu.
(64)
Portugalsko za prvé tvrdí, že podpůrná opatření provedená ve prospěch společnosti BPN před zestátněním, a to krizová pomoc v oblasti likvidity a čtyři půjčky, které poskytla společnost CGD v říjnu 2008, nezahrnují podporu. Portugalsko uvedlo, že krizová pomoc v oblasti likvidity byla poskytnuta portugalskou národní bankou nezávisle a se sankční úrokovou sazbou a zajištěním ze strany společnosti BPN. Půjčky poskytnuté společností CGD v říjnu 2008 byly poskytnuty za tržních podmínek s konkurenceschopnou úrokovou sazbou a odpovídajícími zárukami, a neposkytly tudíž společnosti BPN žádnou hospodářskou výhodu.
(65)
Portugalsko za druhé popřelo, že by byla státní podpora obsažena ve financování, které po zestátnění poskytla společnosti BPN společnost CGD (mezibankovní operace na peněžním trhu a upsání obchodních cenných papírů společností CGD). Portugalsko uvedlo, že se jednalo o obchodní transakce, jejichž podmínky odpovídají srovnatelným transakcím prováděným obezřetnými investory v tržním hospodářství. Neposkytly proto společnosti BPN žádnou hospodářskou výhodu.
(66)
Portugalské orgány se rovněž domnívají, že společnosti BIC jakožto kupci společnosti BPN nebyla poskytnuta žádná státní podpora. Portugalské orgány tvrdí, že postup prodeje byl transparentní, objektivní a nediskriminační. Návrh společnosti BIC byl z ekonomického hlediska nejlepší, a je proto třeba mít za to, že odráží tržní cenu. Rámcová smlouva, která byla podepsána dne 9. prosince 2011, zohledňovala do značné míry podmínky, jež byly uvedeny v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011. Portugalské orgány se rovněž domnívají, že navzdory skutečnosti, že kupní cena byla záporná, by jediná alternativa prodeje (likvidace společnosti BPN) vedla k tomu, že by stát musel nést vyšší finanční zátěž, a představovala by hrozbu pro stabilitu portugalského finančního systému.
(67)
Portugalsko současně uznává, že některá opatření ve prospěch společnosti BPN představují státní podporu. Jedná se o státní záruku za obchodní cenné papíry vydané společností BPN, převod vybraných aktiv na jednotky pro speciální účel v roce 2010, rekapitalizace společnosti BPN, k níž došlo dne 15. února 2012 s ohledem na prodej, a některá opatření provedená v rámci předpokládaného prodeje společnosti BIC (např. státní záruka za program obchodních cenných papírů, která bude po prodeji zachována).
(68)
Portugalsko rovněž uvedlo, že všechna opatření představující státní podporu jsou slučitelná s právem EU, jelikož mají napravit vážnou poruchu v portugalském hospodářství v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
(69)
Podle Portugalska plán restrukturalizace z ledna 2012 umožní obnovit dlouhodobou životaschopnost společnosti BPN, aniž by byla zapotřebí další podpora. Za prvé, stát společnost BPN restrukturalizoval oddělením aktiv a převodem některých z nich na jednotky pro speciální účel a omezením její přítomnosti na trhu o více než 50 % a ukončením činností, které nepatří k hlavním činnostem retailové banky, jakož i prostřednictvím různých opatření ke kontrole rizik a obezřetné obchodní politiky. Podle odhadů společnosti BIC dosáhne po integraci BPN do společnosti BIC subjekt vzniklý spojením kladných hospodářských výsledků […] plánu restrukturalizace, a to podle základního scénáře i méně příznivého scénáře. Za třetí, záporná kupní cena je přijatelná, jelikož by likvidace byla pro stát nákladnější a ohrozila by finanční stabilitu.
(70)
Portugalsko se domnívá, že opatření jsou omezená na nezbytné minimum, aby byla zaručena stabilita portugalského finančního odvětví a obnovena životaschopnost společnosti BPN.
(71)
Portugalsko rovněž uvedlo, že scénář zahrnující prodej byl jedinou alternativou nákladnější likvidace. Jiné možnosti (integrace do společnosti CGD a samostatná restrukturalizace) by neumožnily vytvoření dostatečných zdrojů v čisté současné hodnotě k uhrazení počáteční investice, kterou by bylo nutno vynaložit. Portugalsko odhadlo náklady prodeje společnosti BIC na přibližně […] milionů EUR až […] milionů EUR (bez možného dopadu některých budoucích nepředvídaných událostí, které Portugalsko považuje za nepravděpodobné), což je podle řady různých scénářů méně než náklady likvidace.
(72)
Podle Portugalska byla likvidita, která byla společnosti BPN poskytnuta prostřednictvím záruky za vydání obchodních cenných papírů společnosti BPN po zestátnění, nezbytná k zajištění další činnosti banky během restrukturalizace.
(73)
Co se týká výběru aktiv převedených na jednotky pro speciální účel, Portugalsko se domnívá, že se výběr uskutečnil na základě objektivních kritérií s cílem podpořit dlouhodobou životaschopnost společnosti BPN a zajistit zájem potenciálních kupců o opětovnou privatizaci. Portugalsko rovněž tvrdí, že další převody aktiv v rámci prodeje společnosti BIC jsou přiměřené, aby byla zajištěna budoucí životaschopnost společnosti BPN, a jsou omezeny na minimum nezbytné pro uskutečnění prodeje.
(74)
Portugalsko uvedlo, že navýšení kapitálu společnosti BPN, k němuž došlo dne 15. února 2012, má zajistit, aby se společnost BPN nepotýkala s nedostatkem kapitálu v období, na něž se vztahuje plán restrukturalizace z ledna 2012. Podle odhadů uvedených v plánu s ohledem na kmenový kapitál tier 1 se má tento poměr podle předpokladů v roce 2016 snížit na [10-15] % podle základního scénáře a na [8-12] % podle méně příznivého scénáře v porovnání s minimální závaznou úrovní ve výši 10 %, která bude platit od konce roku 2012. Portugalsko rovněž uvedlo, že podmínky prodeje, které společnost BIC nabídla v rámci otevřeného a transparentního postupu prodeje bez stanovené minimální ceny, představují minimum nezbytné k zajištění budoucí životaschopnosti společnosti BPN, jelikož by likvidace byla pro stát nákladnější a mohla by ohrozit finanční stabilitu.
(75)
Portugalsko rovněž tvrdí, že se bývalí akcionáři společnosti BPN i samotná společnost podíleli nebo budou dostatečně podílet na nákladech restrukturalizace, což zajistí odpovídající sdílení zátěže. Dřívější akcionáři společnosti BPN neobdrželi za zestátnění žádnou náhradu a přišli o celý kapitál, který do banky investovali.
(76)
Portugalsko se však domnívá, že není vhodné požadovat sdílení zátěže od zákazníků, kteří přispěli k podřízenému dluhu společnosti BPN, vzhledem k zvláštním okolnostem prodeje těchto nástrojů […]. V některých případech technické specifikace produktů brání společnosti BPN v tom, aby odmítla vyplatit podíly zákazníků za účelem splacení kapitálu.
(77)
Podle Portugalska je příspěvek společnosti BPN k restrukturalizaci rovněž významný, jelikož její vedení bylo po zestátnění vyměněno, její obchodní politika a politika v oblasti řízení rizik se podstatně změnily a dojde k omezení její činnosti o více než 50 %.
(78)
Portugalsko připouští, že se převod aktiv na jednotky pro speciální účel za účetní hodnotu uskutečnil nad reálnou ekonomickou hodnotu aktiv a bez protiplnění pro stát. Portugalsko se však domnívá, že vlastní příspěvek společnosti BPN je zajištěn jejím zestátněním za nulovou cenu, po němž následovala důkladná restrukturalizace. Portugalsko uvedlo, že případná výhoda, která by mohla pro společnost BPN vyplývat z převedení aktiv na jednotky pro speciální účel, bude částečně vrácena ve formě ceny za opětovnou privatizaci banky, která představovala nejvyšší možnou cenu. Portugalsko se rovněž domnívá, že za státní záruku bylo poskytnuto náležité protiplnění. Ačkoli je protiplnění nižší (0,2 % ročně), než se požaduje u státních záruk (38), případné dodatečné příjmy, které během restrukturalizace získá společnost BPN (nebo výdaje, jež nebudou vynaloženy), přinesou prospěch státu, jenž v současnosti vlastní veškeré akcie společnosti BPN.
(79)
Co se týká navýšení kapitálu společnosti BPN, k němuž došlo dne 15. února 2012, Portugalsko uvedlo, že to nemění strukturu akcionářů společnosti BPN a že kapitál bude alespoň částečně získán zpět prodejem společnosti BPN, jelikož ten pomůže zamezit ještě vyšším nákladům na likvidaci.
(80)
Portugalsko se rovněž domnívá, že opatření, která stát přijal nebo přijme, nenarušují hospodářskou soutěž. Portugalsko uvedlo, že subjekt vzniklý spojením bude mít podíl na trhu nižší než 1 % ([0-1] % podíl na trhu v bankovním sektoru, 14. místo z hlediska úvěrů poskytnutých zákazníkům a 15. místo s ohledem na vklady). Opatření mimoto nebudou mít pravděpodobně nepříznivý dopad na vstup zahraničních bank na domácí trh, jak je zjevné ze skutečnosti, že samotná společnost BIC je ve vlastnictví angolské finanční skupiny. Portugalsko rovněž usuzuje, že neexistuje žádný morální hazard, jelikož banka byla zestátněna, její vedení bylo vyměněno, akcionáři neobdrželi žádnou náhradu a banka prošla důkladnou restrukturalizací.
(81)
Portugalsko má za to, že řada opatření přijatých v rámci procesu bude přiměřená a dostatečná k omezení případného narušení hospodářské soutěže. Před zestátněním byla přítomnost společnosti BPN na trhu omezená (9. největší banka v Portugalsku s podíly na trhu mezi [1-5] % a [1-5] % v závislosti na trzích), společnost byla restrukturalizována, její přítomnost na trhu se snížila o více než 50 % a její činnost byla přesměrována na retailové bankovnictví. K zestátnění došlo bez náhrady pro dřívější akcionáře, přičemž po zestátnění se změnila obchodní strategie a politika společnosti BPN v oblasti řízení rizik.
(82)
Portugalské orgány rovněž uvedly, že postup prodeje společnosti BPN byl otevřený a transparentní. Společnosti BIC bylo do roku 2016 zakázáno vyplácet dividendy, aby bylo zajištěno, že finanční podpora poskytnutá společnosti BPN bude využita k zajištění dlouhodobé životaschopnosti banky. Dohoda o rozdělení zisku uzavřená mezi státem a společností BIC s ohledem na hospodářské výsledky přesahující […] milionů EUR státu umožní získat zpět část nákladů na restrukturalizaci banky. Závazek společnosti BIC, že nebude odkazovat na obdrženou státní podporu ve svých obchodních sděleních, podle portugalských orgánů zajišťuje, že podpora nebude použita na úkor konkurentů. Jiné možné závazky, které se předpokládají v pokynech Komise k restrukturalizaci bank (např. opatření na podporu otevírání trhů, omezení podílů na trhu nebo odprodej dalších aktiv a činností), nejsou v rámci restrukturalizace společnosti BPN vhodné.
5.2 Závazky poskytnuté portugalským státem
(83)
Co se týká provádění plánu restrukturalizace, portugalské orgány přijaly tyto závazky:
(84)
Poměr kmenového kapitálu tier 1 společnosti BPN ke dni prodeje společnosti BIC nebude vyšší než [10-18] %.
(85)
Pokud se společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením po prodeji rozhodne vrátit půjčky státu nebo jakémukoli subjektu ovládanému státem, vrátí státu zpět kapitál spojený s těmito půjčkami, a to ve výši [10-18] % rizikově vážených aktiv půjček.
(86)
Společnost BIC a subjekt vzniklý spojením nebudou moci převést nesplácené půjčky na stát či jakýkoli subjekt ovládaný státem po [ 2013].
(87)
Společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením převede nesplácené půjčky na stát či jakýkoli subjekt ovládaný státem za podmínek stanovených v 85. bodě odůvodnění až poté, co se zcela vyčerpají rezervy dostupné ke dni prodeje v účetnictví společnosti BPN.
(88)
Stávající úvěrová linka ve výši [150-500] milionů EUR uvedená v rámcové smlouvě v souvislosti s programem obchodních cenných papírů společnosti BPN se státní zárukou nebude prodloužena po […] letech ode dne prodeje.
(89)
Protiplnění za úvěrovou linku na likviditu ve výši [200-400] milionů EUR, kterou společnost CGD poskytne společnosti BIC nebo subjektu vzniklému spojením, bude stanoveno nejméně ve výši sazby Euribor +[…] základních bodů.
(90)
Do 31. prosince 2016 si Portugalsko před poskytnutím úvěrových linek nebo záruk společnosti BIC nebo subjektu vzniklému spojením po prodeji ze strany společnosti CGD nebo státu vyžádá předběžný souhlas Komise.
(91)
Společnost BIC ani subjekt vzniklý spojením nezískají do dne 31. prosince 2016 žádné podíly v jiných podnicích, ledaže je celková hrubá kumulativní kupní cena, kterou společnost BIC a subjekt vzniklý spojením uhradí za všechny akvizice v daném účetním období, nižší než […] milionů EUR. Celková hrubá kumulativní kupní cena těchto akvizic bude vypočítána bez započtení převzetí nebo převodu dluhu ve vztahu k těmto akvizicím.
(92)
Společnost BIC, subjekt vzniklý spojením ani Portugalsko neuplatní do dne 31. prosince 2016 práva na koupi ve vztahu k podřízenému dluhu společnosti BPN vzniklému přede dnem prodeje.
(93)
Společnost BIC ani subjekt vzniklý spojením nebudou ve svých marketingových kampaních a sděleních pro investory odkazovat na využití státní podpory.
6. Posouzení
6.1 Existence podpory
(94)
V čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. Z toho vyplývá, že se opatření státu považuje za státní podporu, pokud splňuje čtyři (kumulativní) kritéria, kterými jsou:
-
státní prostředky,
-
selektivní výhoda,
-
narušení hospodářské soutěže a
-
ovlivnění obchodu mezi členskými státy.
6.1.1. Opatření ve prospěch společnosti BPN a ekonomická činnost po uskutečnění prodeje
6.1.1.1 Opatření provedená před zestátněním
(95)
Portugalsko uvedlo, že opatření provedená ve prospěch společnosti BPN před zestátněním nepředstavují státní podporu. Tato opatření spočívají v krizové pomoci v oblasti likvidity a čtyřech půjčkách, které společnosti BPN poskytla před zestátněním společnost CGD v říjnu a listopadu 2008.
(96)
Co se týká krizové pomoci v oblasti likvidity, jak uvedly portugalské orgány ve svých připomínkách k rozhodnutí ze dne 24. října 2011, o této pomoci, která byla společnosti BPN poskytnuta před zestátněním, rozhodla nezávisle BdP a tato pomoc byla poskytnuta se sankční úrokovou sazbou a se zárukami, které poskytla společnost BPN, avšak bez státní záruky.
(97)
V době poskytnutí krizové pomoci v oblasti likvidity (dne 17. a 27. října 2008) nebylo přijato rozhodnutí ohledně platební schopnosti a zestátnění společnosti BPN (jelikož tato rozhodnutí byla přijata teprve počátkem listopadu 2008). Krizová pomoc v oblasti likvidity nebyla součástí většího balíčku opatření podpory, nýbrž poskytla společnosti likviditu v rámci běžných činností BdP.
(98)
Komise proto vyvozuje závěr, že poskytnutí krizové pomoci v oblasti likvidity společnosti BPN ze strany BdP v souladu se sdělením o bankovnictví (39) nezahrnovalo státní podporu.
(99)
Co se týká půjček, které poskytla společnost CGD, Komise podotýká, že před zestátněním společnosti BPN obdržela banka od společnosti CGD půjčky v celkové výši 315 milionů EUR, a nikoli 235 milionů EUR (40).
(100)
Komise uvádí, že společnost CGD je zcela ve vlastnictví státu, který jmenuje členy jejího představenstva. Aby bylo možno zjistit, zda lze půjčky přičíst státu, je nutno posoudit zvláštní podmínky, za nichž byly tyto půjčky poskytnuty, s cílem rozhodnout, zda společnost CGD jednala na základě důvodů odlišujících se od běžné obchodní praxe. Za tímto účelem jsou důležité tyto úvahy.
(101)
Za prvé, v době poskytnutí prvních tří půjček v říjnu 2008 již byly obecně známy potíže společnosti BPN. Podle portugalských orgánů čelila společnost BPN problémům s likviditou od léta 2008, jak dokládají významné změny ve vrcholném vedení společnosti BPN (jež se od počátku roku 2008 dvakrát změnilo), audity ve společnosti BPN, které provedla BdP v červnu, a snížení ratingu společnosti BPN agenturou Moody’s na Baa3 dne 18. července 2008. Druhá, třetí a čtvrtá půjčka byly poskytnuty po 22. říjnu 2008, což je datum, k němuž společnost BPN vykazovala podle Portugalska značnou zápornou hodnotu likvidity. Jakýkoli věřitel jednající v souladu s běžnou obchodní praxí by si od společnosti BPN vyžádal informace potřebné k posouzení její likvidní pozice a schopnosti půjčku splatit, než by této společnosti poskytl další půjčku, a se složitou finanční situací společnosti BPN by se proto obeznámil.
(102)
Za druhé, částky půjček byly v porovnání s velikostí bilanční sumy společnosti BPN a jejími závazky v té době značné a představovaly pro společnost CGD významnou individuální expozici bance v potížích.
(103)
Za třetí, půjčky byly poskytnuty v říjnu a listopadu 2008 krátce po pádu společnosti Lehman Brothers, v době, kdy byly mezibankovní trhy do značné míry nedostupné i pro nejsilnější mezinárodní finanční instituce, natož pro banky potýkající se se závažnými problémy s likviditou.
(104)
Za čtvrté, pokud jde o čtvrtou půjčku, Komise podotýká, že podle § 2 odst. 7 zákona o zestátnění společnost CGD nejenže spravovala společnost BPN v zájmu státu, nýbrž v souladu s § 2 odst. 9 zákona o zestátnění získala rovněž státní záruku s ohledem na veškeré úvěry a likviditu, které případně poskytne společnosti BPN v rámci zestátnění a „v zastoupení státu“.
(105)
Vzhledem k celkové finanční a hospodářské situaci, a zejména obecně známým potížím společnosti BPN, je vysoce nepravděpodobné, že by společnosti BPN poskytla dotyčnou likviditu jiná instituce, což vysvětluje, proč portugalské orgány pokládaly opatření společnosti CGD v oblasti likvidity za opatření „zvláštní“ povahy (viz 25. bod odůvodnění).
(106)
Na základě každé z těchto úvah vyvozuje Komise závěr, že rozhodnutí společnosti CGD o poskytnutí příslušných půjček společnosti BPN před jejím zestátněním nepředstavovalo běžné obchodní rozhodnutí. Rozhodnutí o poskytnutí půjček musí být považováno za rozhodnutí, které lze přímo přičíst státu. Půjčky proto představují státní prostředky.
(107)
Jelikož půjčky společnosti BPN umožnily získat likviditu, kterou by jinak nebyla schopna získat na trhu, poskytly této společnosti likviditu, kterou potřebovala k tomu, aby mohla nadále fungovat a soutěžit mimo jiné o úvěry a vklady na bankovních trzích, na nichž působí.
(108)
Komise se proto domnívá, že společnost BPN získala hospodářskou výhodu.
(109)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze společnost BPN.
(110)
Navzdory tvrzení Portugalska, že společnosti BPN patřilo před zestátněním až deváté místo v portugalském bankovním sektoru, půjčky poskytnuté společností CGD narušily nebo mohly narušit hospodářskou soutěž tím, že společnosti BPN zajistily výhodnější postavení v porovnání s ostatními konkurenčními bankami a umožnily jí získat likviditu, kterou by jinak nezískala na trhu.
(111)
Vzhledem k tomu, že v době poskytnutí půjček působila společnost BPN na celostátní, evropské i mezinárodní úrovni, včetně například prostřednictvím svých francouzských dceřiných společností, mohla opatření ovlivnit rovněž obchod mezi členskými státy.
(112)
Komise se proto domnívá, že čtyři půjčky v celkové výši 315 milionů EUR, které společnost CGD poskytla společnosti BPN v říjnu a listopadu 2008, představují státní podporu.
6.1.1.2. Opatření provedená po zestátnění, jež výslovně nesouvisejí s prodejem společnosti BIC
(113)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 již Komise uvedla, že zestátnění nepředstavuje státní podporu pro akcionáře společnosti BPN.
(114)
Po zestátnění společnosti BPN byla provedena níže uvedená opatření, která výslovně nesouvisela s prodejem společnosti BIC:
a)
státní záruka za závazky vydané společností BPN a financované společností CGD, včetně emise obchodních cenných papírů upsaných společností CGD a využívání úvěrových nástrojů peněžního trhu, které poskytla společnost CGD;
b)
převod aktiv a závazků na tři jednotky pro speciální účel ve vlastnictví státu.
(115)
Státní záruka za obchodní cenné papíry, které vydala společnost BPN (a jednotky pro speciální účel) a které upsala společnost CGD, poskytnutá společnosti BPN po zestátnění byla přímo financována členským státem. Podle § 2 odst. 9 zákona o zestátnění mají být mimoto všechny úvěrové linky nebo úvěrové linky na likviditu, které společnost CGD poskytne společnosti BPN (a jednotkám pro speciální účel) v rámci zestátnění, zaručeny portugalským státem. Je proto nesporné, že veškeré finanční prostředky, které společnost CGD poskytla po zestátnění společnosti BPN (nebo jednotkám pro speciální účel), zahrnují státní prostředky.
(116)
Mimoto je třeba zdůraznit, že po zestátnění byla společnost CGD jediným subjektem, který společnosti BPN nebo jednotkám pro speciální účel poskytl financování, a že se její expozice v průběhu času zvyšovala s tím, jak nabývaly splatnosti další závazky, jež nebyly původními věřiteli prodlouženy ani nahrazeny půjčkami jiných institucí. Neexistence alternativních zdrojů financování pro společnost BPN nepřekvapuje, jelikož její finanční potíže a její nejistá budoucnost byly obecně známé.
(117)
Státní záruky umožnily společnosti BPN získat finanční podporu v situaci, kdy na trhu neměla žádné jiné alternativy.
(118)
Tyto záruky umožnily společnosti BPN pokračovat v činnosti na trhu, soutěžit v rámci svého podnikání (nejen v rámci zachování stávající činnosti, nýbrž případně rovněž v rámci nových oblastí podnikání) a taktéž dostát závazkům vůči zákazníkům a ostatním účastníkům trhu.
(119)
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že státní záruky poskytly společnosti BPN hospodářskou výhodu.
(120)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují konkrétní subjekt - společnost BPN. V případě části úvěrové linky na likviditu pokračující po prodeji zvýhodňují rovněž subjekt vzniklý spojením.
(121)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(122)
Státní záruky ve prospěch společnosti BPN této společnosti umožnily získat vyšší částku finančních prostředků, které by nebyly dostupné na trhu, a poskytly společnosti BPN selektivní výhodu. Umožnily společnosti BPN setrvat na trhu a vykonávat činnosti bez další kontaminace vyplývající z její předchozí situace. Tyto záruky představují státní podporu.
(123)
Vynětí určitých aktiv ze společnosti BPN a jejich převedení na jednotky pro speciální účel, které jsou zcela ve vlastnictví členského státu, znamená, že členský stát za ně nese plnou finanční odpovědnost a přijímá veškerá rizika spojená s aktivy v jednotkách pro speciální účel, přičemž přinejmenším některá z nich mohou být nedobytná. Opatření proto zahrnuje státní prostředky.
(124)
Komise se domnívá, že převod aktiv na jednotky pro speciální účel před prodejem za účetní hodnotu ve výši 3,9 miliardy EUR (se znehodnocením odhadovaným na 1,8 miliardy EUR) představuje pro společnost BPN výhodu, jelikož neexistovala transparentnost ex ante, aktiva nebyla oceněna tržní cenou a stát nezískal v rámci převodu žádné protiplnění.
(125)
Komise usuzuje, že převod aktiv za účetní hodnotu, a nikoli za tržní cenu poskytl společnosti BPN hospodářskou výhodu v porovnání s jejími konkurenty.
(126)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují konkrétní subjekt -společnost BPN.
(127)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může narušit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
6.1.1.3. Opatření provedená po zestátnění, která souvisí s prodejem společnosti BIC
(128)
Kromě opatření, která byla provedena ve prospěch společnosti BPN po zestátnění a která nesouvisela s prodejem společnosti BIC, byla provedena i dodatečná opatření v souvislosti s tímto prodejem. Tato opatření zahrnují:
a)
rekapitalizaci společnosti BPN s ohledem na prodej;
b)
převod dodatečných aktiv a závazků společnosti BPN v souvislosti s prodejem;
c)
právo společnosti BIC převést po prodeji nesplácené půjčky na stát;
d)
převedení nákladů spojených s rizikem soudních sporů na stát s ohledem na prodej a
e)
poskytnutí úvěrové linky na likviditu subjektu vzniklému spojením po prodeji a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry se státní zárukou ve výši [150-500] milionů EUR po prodeji ze strany společnosti CGD.
(129)
K rekapitalizaci společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR došlo dne 15. února 2012. Toto opatření bylo provedeno přímo státem a ze státních prostředků s ohledem na prodej společnosti BIC.
(130)
Rekapitalizace společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR ze dne 15. února 2012 měla zajistit vlastní kapitál společnosti BPN v okamžiku prodeje ve výši [200-400] milionů EUR. Posledně uvedená částka odpovídala v době nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 odhadovanému kmenovému kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %. To značně překračuje minimální úroveň stanovenou právními předpisy (kmenový kapitál tier 1 ve výši 9 % na konci roku 2011 a ve výši 10 % na konci roku 2012) (41).
(131)
Komise se domnívá, že kapitálový vklad poskytuje společnosti BPN a ekonomické činnosti po prodeji hospodářskou výhodu. Tato výhoda vyplývá ze zajištění toho, že po rekapitalizaci má společnost BPN k dispozici kapitál potřebný k dodržení a překročení požadavků stanovených v právních předpisech a že tento kapitál bude dostupný rovněž subjektu vzniklému spojením. Tento kapitál umožní společnosti BPN, jakož i subjektu vzniklému spojením působit na trzích a poskytovat nové úvěry v ekonomické situaci, kdy ostatní soutěžitelé musí snižovat finanční páku.
(132)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze konkrétní subjekt - společnost BPN a subjekt vzniklý spojením, který bude po uskutečnění prodeje pokračovat v ekonomické činnosti.
(133)
Portugalsko tvrdí, že společnost BPN po zestátnění nadále snižovala svůj podíl na trhu a že subjekt vzniklý spojením bude mít podíl na trhu nižší než 1 %, pokud jde o úvěry poskytnuté zákazníkům, prostředky zákazníků nebo bankovní produkty, a méně než 2 % na kterémkoli relevantním trhu. Opatření nicméně narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, jelikož společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením zajišťují po prodeji společnosti BIC výhodnější postavení v porovnání s ostatními konkurenčními bankami. Nadbytečný kapitál subjektu vzniklého spojením chrání ekonomickou činnost před investičními riziky, jimž čelí ostatní soutěžitelé. Zvyšuje rovněž pravděpodobnost toho, že oba příjemci budou mít k dispozici dodatečnou likviditu, která by mohla usnadnit budoucí rozšiřování společnosti BPN a subjektu vzniklého spojením v ekonomické situaci, kdy ostatní soutěžitelé působící v Portugalsku musí snižovat finanční páku.
(134)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(135)
Rekapitalizace společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR, k níž došlo dne 15. února 2012, představuje státní podporu.
(136)
Opatření provedená v souvislosti s prodejem společnosti BPN zahrnují právo společnosti BIC požádat před uzavřením o převod jiných aktiv a závazků společnosti BPN, například půjček úvěrovým institucím nebo fyzických a finančních aktiv. Zahrnují rovněž právo společnosti BIC převést vklady s cenou ve výši […] základních bodů nad příslušnou referenční sazbu, nebo obdržet od státu rozdíl v protiplnění u těchto vkladů.
(137)
Vynětí určitých půjček a závazků (včetně vkladů) vybraných společností BIC ze společnosti BPN je přímo financováno členským státem. Veškeré položky vyňaté ze společnosti BPN budou buď převedeny za účetní hodnotu na jednotky pro speciální účel, které jsou zcela ve vlastnictví členského státu, nebo stát za ně ponese každopádně finanční odpovědnost. Členský stát tudíž ponese finanční zátěž spojenou se správou a likvidací těchto aktiv a závazků. Členský stát by musel financovat rovněž rozdíl mezi platnou úrokovou sazbou u vkladů a cenovým prahem ve výši […] základních bodů nad referenční sazbou.
(138)
Komise se domnívá, že převod dalších aktiv a závazků na jednotky pro speciální účel před prodejem znamená pro společnost BPN a subjekt vzniklý spojením výhodu, jelikož neexistovala transparentnost ex ante, aktiva nebyla oceněna tržní cenou a stát nezískal v rámci převodu žádné protiplnění.
(139)
Komise se domnívá, že převod aktiv za účetní, a nikoli tržní hodnotu poskytuje společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením hospodářskou výhodu v porovnání s jejich konkurenty. Podle podmínky stanovené v rámcové smlouvě mohla společnost BIC vybrat libovolně aktiva, která mají být odstraněna, a tato aktiva nebyla oceněna tržní hodnotou a stát za ně ani nezískal žádnou úhradu. Naopak, jelikož tato možnost snižuje rizikově vážená aktiva společnosti BPN, vedla by k zvýšení kapitálového poměru banky, a tudíž její schopnosti poskytovat nové úvěry a působit na trhu. Po prodeji by byla tato výhoda převedena na subjekt vzniklý spojením.
(140)
Protiplnění poskytnuté státem za rozdíl mezi platnou úrokovou sazbou u vkladů a cenovým prahem ve výši […] základních bodů nad referenční sazbou zbavuje společnost BPN nákladů, které by běžně musela hradit, a tudíž jí poskytuje výhodu.
(141)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze konkrétní subjekt - společnost BPN - a ekonomickou činnost, která bude nadále vykonávána po prodeji.
(142)
Opatření narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž, jelikož společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením zajišťují po prodeji výhodnější postavení v porovnání s ostatními konkurenčními bankami tím, že na rozdíl od ostatních soutěžitelů nevyžadují snižování finanční páky a že společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením umožňují poskytovat ekonomice více úvěrů.
(143)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(144)
Převod dalších aktiv a závazků (včetně vkladů) z rozvahy společnosti BPN na jednotky pro speciální účel před prodejem představuje státní podporu.
(145)
Společnost BIC má právo prodat zpět do […] měsíců půjčky, jež nejsou spláceny po dobu nejméně […] dnů (nejvýše […] % nominální hodnoty celého úvěrového portfolia vybraného společností BIC po vyrovnání se stávajícími vklady), s částkou překračující úroveň rezerv ([…] milionů EUR).
(146)
Právo společnosti BIC vyjmout po prodeji z rozvahy další aktiva a závazky je přímo financováno členským státem. Veškeré položky vyňaté ze společnosti BPN budou buď převedeny za účetní hodnotu na jednotky pro speciální účel, které jsou zcela ve vlastnictví členského státu, nebo za ně bude členský stát každopádně nést finanční odpovědnost. Členský stát proto ponese finanční zátěž spojenou se správou a likvidací těchto aktiv.
(147)
Komise se domnívá, že možnost odstranit po prodeji nesplácené půjčky umožňuje společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením rozšířit činnost a poskytovat více úvěrů v ekonomické situaci, kdy ostatní soutěžitelé působící v Portugalsku musí snižovat finanční páku. Pokud by byla zachována stejná výše vlastního kapitálu, kapitálový poměr banky by se odstraněním nesplácených půjček a snížením rizikově vážených aktiv zvýšil. Zvýšila by se proto i její schopnost poskytovat nové úvěry a působit na trhu.
(148)
Subjekt vzniklý spojením bude mít výhodu oproti svým konkurentům, kteří se u méně kvalitních aktiv potýkají se znehodnocením, jež musí absorbovat, což omezuje dostupný kapitál pro nové úvěry. Subjektu vzniklému spojením se naopak v důsledku znehodnocení a klesající hodnoty jeho úvěrového portfolia kapitálová základna nesníží.
(149)
Možnost společnosti BIC vrátit nesplácené půjčky státu nejpozději do […] ode dne prodeje by mimoto mohla změnit rizikově vážená aktiva banky a vést k vyššímu kmenovému kapitálu tier 1, než je úroveň ve výši [10-18] %, která se předpokládala v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011. Komise bere na vědomí závazek Portugalska v tomto ohledu, že pokud se společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením po prodeji rozhodne vrátit půjčky státu či jakémukoli subjektu ovládanému státem, vrátí státu rovněž kapitál spojený s těmito půjčkami, a to ve výši [10-18] % rizikově vážených aktiv půjček, a mimoto převede nesplácené půjčky a vrátí státu kapitál spojený s těmito půjčkami až po úplném vyčerpání rezerv dostupných ke dni prodeje v účetnictví společnosti BPN.
(150)
Dotyčné opatření je selektivní, jelikož zvýhodňuje pouze konkrétní subjekt - společnost BPN - a ekonomickou činnost, která bude pokračovat po uskutečnění prodeje.
(151)
Opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž, jelikož společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením zajišťuje po prodeji výhodnější postavení oproti ostatním konkurenčním bankám tím, že na rozdíl od ostatních soutěžitelů nevyžaduje snížení finanční páky, a tudíž společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením umožňuje poskytovat ekonomice více úvěrů.
(152)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(153)
V případě neexistence závazku k vrácení kapitálu spojeného s půjčkami by opatření mohlo společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením umožnit po prodeji změnu rizikově vážených aktiv banky se zpětným účinkem. To by mělo za následek vyšší poměrnou kapitalizaci banky. Opatření proto banku zvýhodňuje a narušuje hospodářskou soutěž s ostatními soutěžiteli. Opatření představuje státní podporu.
(154)
Převedení rizik soudních sporů společnosti BPN na stát představuje závazek, který přebírá stát.
(155)
Převzetím závazku od společnosti BPN poskytuje stát společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením výhodu v porovnání s jejich konkurenty, kteří musí příslušné závazky vykazovat ve své rozvaze.
(156)
Dotyčné opatření je selektivní, jelikož zvýhodňuje pouze konkrétní subjekt (společnost BPN a subjekt vzniklý spojením po prodeji společnosti BIC).
(157)
Opatření zajišťuje u společnosti BPN a subjektu vzniklého spojením snížení kapitálových požadavků v době, kdy na trhu neexistují žádné alternativy a kdy ostatní soutěžitelé musí takovéto závazky vykazovat ve své rozvaze.
(158)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(159)
Opatření zajišťuje snížení kapitálových požadavků a představuje státní podporu.
(160)
Poskytnutí úvěrové linky na likviditu ve výši [150-350] milionů EUR subjektu vzniklému spojením po prodeji a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry ve výši [150-500] milionů EUR ve prospěch společnosti BPN po prodeji ze strany společnosti CGD je nutno považovat za přičitatelné státu vzhledem k zvláštním okolnostem jejich poskytnutí.
(161)
Za prvé, společnost CGD je zcela ve vlastnictví státu, který jmenuje členy jejího představenstva. Jak je uvedeno v 100. bodě odůvodnění, společnost CGD byla na základě zákona pověřena správou společností BPN a podle § 2 odst. 9 zákona o zestátnění získala rovněž státní záruku s ohledem na veškeré úvěry a likviditu, které společnosti BPN poskytne v rámci zestátnění a „v zastoupení státu“. Tato záruka se vztahuje i nadále na úvěrovou linku ve výši [150-500] milionů EUR.
(162)
Za druhé, rozhodnutí o poskytnutí likvidity a úvěrové linky nebyla přijata nezávisle společností CGD, nýbrž byla součástí podmínek prodeje, které byly dohodnuty mezi společností BIC a portugalskými orgány.
(163)
Poskytnutí úvěrové linky na likviditu ve výši [200-400] milionů EUR subjektu vzniklému spojením a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry ve výši [150-500] milionů EUR po prodeji ze strany společnosti CGD proto lze přímo přičíst členskému státu.
(164)
Opatření poskytují společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením snadný a levný přístup k likviditě.
(165)
Co se týká úvěrové linky ve výši [200-400] milionů EUR, kterou společnosti BIC poskytne společnost CGD, Komise podotýká, že tato úvěrová linka s ohledem na finanční situaci subjektu vzniklého spojením poskytne rezervu pro případ odlivu vkladů po prodeji. Žádnému jinému subjektu kromě subjektu vzniklého spojením společnost CGD takovouto úvěrovou linku neposkytla. Tato úvěrová linka proto poskytuje subjektu vzniklému spojením hospodářskou výhodu.
(166)
Zachování úvěrové linky se státní zárukou ve výši [150-500] milionů EUR do […] pro probíhající program obchodních cenných papírů poskytuje společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením v porovnání s jejich konkurenty výhodu, pokud jde o přístup k likviditě.
(167)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují pouze konkrétní subjekt (společnost BPN a subjekt vzniklý spojením po prodeji společnosti BIC).
(168)
Výhoda poskytnutá společnosti BPN a subjektu vzniklému spojením po prodeji narušuje hospodářskou soutěž, o to více s ohledem na stávající vysoké náklady půjčování na finančních trzích.
(169)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(170)
Poskytnutí úvěrové linky na likviditu ve výši [200-400] milionů EUR subjektu vzniklému spojením po prodeji a zachování úvěrové linky pro obchodní cenné papíry ve výši [150-500] milionů EUR ve prospěch společnosti BPN ze strany společnosti CGD představuje státní podporu.
6.1.1.4 Možná podpora poskytnutá kupujícímu
(171)
V bodě 49 sdělení o bankovnictví je uvedeno, že aby se zajistilo, že nebude poskytnuta podpora kupci finanční instituce prodávané státem, je důležité, aby se dodržely určité podmínky prodeje, a zejména aby byl proces prodeje otevřený, transparentní, nediskriminační a bezpodmínečný, prodej se uskutečnil za tržních podmínek a stát stanovil co nejvyšší prodejní cenu dotčeného jmění a závazků.
(172)
Co se týká prvního požadavku, ačkoli byl postup prodeje zahájen jako otevřené a bezpodmínečné nabídkové řízení, závazná nabídka, kterou předložila společnost BIC, nebyla konečná, co se týká řady podstatných aspektů navrhované transakce, včetně konečného rozsahu aktiv a závazků společnosti BPN, která má společnost BIC získat, a přesného počtu převzatých poboček a pracovníků. Všechny tyto aspekty byly projednávány během následných dvoustranných jednání mezi portugalskými orgány a společností BIC a vyvrcholily podpisem rámcové smlouvy dne 9. prosince 2011. Ani rámcová smlouva není konečná, pokud jde o přesný rozsah banky, který má být získán. Rámcová smlouva zejména nestanoví aktiva a závazky, které společnost BIC převezme, navzdory jednoznačnému upřesnění, že společnost BPN bude mít v okamžiku prodeje vlastní kapitál ve výši [200-400] milionů EUR. Jinými slovy, nabídka společnosti BIC ze dne 20. července 2011 ani rámcová smlouva nestanoví jednoznačně, co společnost BIC kupuje, stanoví však přesnou cenu.
(173)
V této souvislosti je důležité uvést, že se rámcová smlouva neměla odchylovat od podmínek závazné nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 tím, že poskytne společnosti BIC a/nebo subjektu vzniklému spojením další výhody. Vzhledem k velmi neurčitým podmínkám závazné nabídky ze dne 20. července 2001 však mohla společnost BIC ve skutečnosti velmi snadno získat od státu další ústupky, například omezením rozsahu aktiv a závazků, které skutečně převezme. Takovéto dodatečné ústupky by vedly k vyššímu poměru kmenového kapitálu tier 1, než bylo uvedeno v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011, aniž by to odporovalo podmínkám prodeje.
(174)
Komise proto vítá závazek Portugalska, že omezí úroveň kapitalizace společnosti BPN ke dni prodeje na kmenový kapitál tier 1 ve výši [10-18] %, jak se předpokládalo v nabídce společnosti BIC. Další závazek Portugalska, že společnost BIC vrátí kapitál spojený s nesplácenými půjčkami, které vrátí státu nebo jednotce ve vlastnictví státu po prodeji, zajišťuje, aby se po prodeji úroveň kmenového kapitálu tier 1 nepřiměřeně nezvýšila.
(175)
Jak je prokázáno v bodě 6.1.1.3, všechna opatření spojená s prodejem společnosti BIC zahrnují státní prostředky.
(176)
Vzhledem ke skutečnosti, že v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011 ani v rámcové smlouvě nebyla stanovena výše kmenového kapitálu tier 1 společnosti BPN (oba dokumenty uvádějí pouze absolutní výši kapitálu ve společnosti BPN k okamžiku prodeje bez přihlédnutí k rizikově váženým aktivům banky nebo k právu společnosti BIC vybrat aktiva a závazky, které mají být před prodejem převedeny na jednotky pro speciální účel), Komise podotýká, že je možné, že společnost BPN bude mít nakonec poměr kmenového kapitálu tier 1, který je vyšší, než bylo uvedeno v nabídce. Podle informací, které předložily portugalské orgány, představuje úroveň kapitálu uvedená v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011 kmenový kapitál tier 1 ve výši [10-18] %.
(177)
Komise však podotýká, že se Portugalsko zavázalo omezit úroveň kapitalizace společnosti BPN ke dni prodeje na kmenový kapitál tier 1 ve výši [10-18] %, jak je uvedeno v nabídce společnosti BIC. To státu umožní stanovit co nejvyšší prodejní cenu dotčeného jmění a závazků. Tento závazek je nezbytný, aby bylo zajištěno, že společnosti BIC nebude poskytnuta výhoda.
(178)
Uplatněním práva na převod dalších nesplácených půjček na stát po prodeji by společnost BIC mohla mimoto dále omezit rozsah banky, a tudíž zvýšit poměr kmenového kapitálu tier 1 u subjektu vzniklého spojením na vyšší úroveň, než bylo uvedeno v nabídce společnosti BIC ze dne 20. července 2011. To by mohlo společnosti BIC poskytnout dodatečnou výhodu. Dodatečný závazek Portugalska, že společnost BIC vrátí kapitál spojený s nesplácenými půjčkami, které po prodeji vrátí státu nebo jednotce ve vlastnictví státu, zajišťuje, že se výše kmenového kapitálu tier 1 po prodeji dále nezvýší. Tento dodatečný závazek je nezbytný, aby společnost BIC nebyla zvýhodněna.
(179)
Dotyčná opatření jsou selektivní, jelikož zvýhodňují konkrétní subjekt, společnost BIC, a nepřímo rovněž subjekt vzniklý spojením.
(180)
Vzhledem k postavení společnosti BPN v portugalském finančním odvětví a ke skutečnosti, že finanční odvětví je otevřeno silné hospodářské soutěži na úrovni Unie, a rovněž ke skutečnosti, že společnost BPN soutěží se značným počtem dceřiných společností zahraničních bank v Portugalsku, se Komise domnívá, že jakákoli výhoda poskytnutá ze státních prostředků může ovlivnit obchod uvnitř Unie a narušit hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
(181)
Vzhledem k závazkům, které poskytlo Portugalsko, může Komise vyvodit závěr, že konečné výsledky postupu, včetně prvků sjednaných se společností BIC v rámcové smlouvě, by výsledek nabídkového řízení nezměnily a postup prodeje společnost BIC nezvýhodní.
6.1.2 Vyčíslení podpory
(182)
Společnost BPN a subjekt vzniklý spojením, který bude pokračovat v ekonomických činnostech společnosti BPN, měly prospěch z řady opatření státní podpory, která jsou shrnuta níže:
Tabulka č. 1
Opatření podpory ve prospěch společnosti BPN a subjektu vzniklého spojením
Popis
Částka v milionech EUR
a)
Půjčky poskytnuté společností CGD před zestátněním
315
b)
Převod aktiv v hodnotě 3,9 miliardy EUR na jednotky pro speciální účel před nabídkovým řízením
Od 1 800 do 4 000
c)
Navýšení kapitálu státem dne 15. února 2012
600
d)
Úvěrové linky poskytnuté BPN společností CGD (ke dni 31. prosince 2011)
[150-500]
z toho úvěrové linky, na něž se vztahuje výslovná státní záruka
[200-400]
e) Úvěrové linky požadované společností BIC pro subjekt vzniklý spojením
z toho zachování stávajícího programu obchodních cenných papírů
400
z toho nová úvěrová linka
300
(183)
Za prvé je třeba uvést, že ne všechna tato opatření podpory se považují za kumulativní, jelikož podle portugalských orgánů nahradila některá opatření jiná (např. prvotní půjčky poskytnuté společností CGD před zestátněním byly nahrazeny obchodními cennými papíry, které společnost BPN vydala po zestátnění).
(184)
Opatření b) a c) zahrnují kapitálové vklady, nebo jsou rovnocenné kapitálovým vkladům. Činí nejméně 3 miliardy EUR, tj. přibližně 50 % bilanční sumy společnosti BPN před zestátněním. Celková výše státních záruk za program emise obchodních cenných papírů, které Portugalsko poskytlo společnosti BPN od zestátnění, činí 5 miliard EUR, přičemž ke dni 31. prosince 2011 byla využita částka ve výši 4,5 miliardy EUR.
(185)
Společnost BIC je mimoto oprávněna převést vklady s cenou nad […] základních bodů, nebo získat od státu protiplnění za tento rozdíl, a to s náklady, které Portugalsko odhadlo na přibližně […] EUR. Převod nákladů spojených se soudními spory na stát a převod dalších aktiv a závazků v rámci prodeje, včetně nesplácených půjček, z rozvahy společnosti BPN na jednotky pro speciální účel zahrnuje další podporu, kterou Portugalsko považovalo za nevyčíslitelnou.
6.2 Slučitelnost jednotlivých opatření podpory: použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU
(186)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské Unie je Komise zmocněna prohlásit za slučitelné s vnitřním trhem podpory, které mají „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.
(187)
Komise uznává, že světová finanční krize může vyvolat vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu a že k nápravě této poruchy mohou být vhodná opatření na podporu bank. Tato analýza byla potvrzena ve sdělení o bankovnictví, sdělení o rekapitalizaci (42), sdělení o znehodnocených aktivech (43) a sdělení o restrukturalizaci (44). Komise i nadále zastává názor, že vzhledem k opětovnému napětí na finančních trzích lze státní podpory schvalovat podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy. Komise tento názor potvrdila přijetím sdělení z roku 2011 o prodloužení použití pravidel pro poskytování státní podpory ve prospěch bank v souvislosti s finanční krizí po dni 31. prosince 2011 (45).
(188)
Portugalsko bylo finanční a hospodářskou krizí postiženo obzvláště silně. Její dopady byly potvrzeny v různých rozhodnutích Komise (46) schvalujících opatření, která přijaly portugalské orgány v boji proti finanční krizi. V úvahu je nutno vzít rovněž problematickou hospodářskou a finanční situaci, která dne 7. dubna 2011 vedla k podání oficiální žádosti Portugalska o mezinárodní pomoc, jež měla za následek podepsání memoranda o porozumění dne 17. května 2011.
(189)
Komise má za to, že by neřízený úpadek společnosti BPN měl pro portugalské hospodářství vážné důsledky. Opatření proto lze posoudit podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy.
6.3 Slučitelnost podle sdělení o restrukturalizaci
(190)
Pravidla státní podpory vztahující se na restrukturalizaci finančních institucí v souvislosti se současnou krizí jsou stanovena ve sdělení o restrukturalizaci. Podle sdělení o restrukturalizaci musí restrukturalizace finanční instituce v souvislosti se současnou finanční krizí splňovat tyto podmínky, aby byla slučitelná s čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy:
a)
musí vést k obnovení životaschopnosti banky;
b)
musí zahrnovat dostatečný vlastní příspěvek příjemce (sdílení nákladů);
c)
musí obsahovat dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže.
6.3.1 Životaschopnost
(191)
V bodech 9 a 10 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že by členský stát měl předložit komplexní a podrobný plán restrukturalizace, který by měl obsahovat úplné informace o obchodním modelu. Plán by měl uvádět rovněž příčiny obtíží finanční instituce a alternativy navrhovaného plánu restrukturalizace.
(192)
Plán restrukturalizace by měl prokázat, že strategie banky je založena na ucelené koncepci a že banka obnoví svou dlouhodobou životaschopnost bez státní podpory.
(193)
Bod 17 sdělení o restrukturalizaci potvrzuje, že prodej finanční instituce (její části) třetí straně může přispět k obnovení její dlouhodobé životaschopnosti. V daném případě Komise podotýká, že se portugalské orgány rozhodly prodat společnost BPN prostřednictvím nabídkového řízení. V důsledku toho bude bankovní činnost po určitých úpravách prodána společnosti BIC a vybraná aktiva budou převedena na jednotky pro speciální účel za účelem jejich postupné likvidace. Komise proto musí posoudit, zda bude bankovní činnost společnosti BPN, která bude součástí činnosti kupujícího (subjektu vzniklého spojením), životaschopná.
(194)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 Komise uvedla, že neobdržela obchodní plán, který by prokazoval životaschopnost společnosti BPN jako integrovaného subjektu s BIC, a nemohla tudíž v tomto ohledu dospět k žádnému závěru. Portugalsko předložilo podrobný obchodní plán pro společnost BPN, která je integrovaná se společností BIC, ve formě plánu restrukturalizace z ledna 2012 (včetně doplňujících informací o činnosti a životaschopnosti poskytnutých dne 3. února 2012).
(195)
Podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 má část společnosti BPN, která je prodána společnosti BIC, podstatně menší bilanční sumu ve výši přibližně […] miliard EUR ve srovnání s bilanční sumou společnosti BPN v okamžiku zestátnění.
(196)
Spolu s aktivy společnosti BIC bude mít subjekt vzniklý spojením celková aktiva ve výši přibližně […] miliard EUR.
(197)
Rozvaha společnosti BPN v okamžiku prodeje společnosti BIC obsahuje pouze životaschopnější činnosti a nejlepší aktiva banky. Zejména bylo vyčištěno úvěrové portfolio převedené na společnost BIC a většina nelikvidních aktiv byla převedena na jednotky pro speciální účel.
(198)
Závazky společnosti BPN sestávají především z retailových vkladů v celkové výši 1 669 miliardy EUR a podřízeného dluhu v celkové výši 246 milionů EUR.
Tabulka č. 2
Společnost BPN po prodeji a po kapitálovém vkladu (pro forma) (47)
V milionech EUR
Hotovost, centrální banky a úvěrové instituce
[…]
Čisté úvěry poskytnuté zákazníkům
[…]
Ostatní aktiva
[…]
AKTIVA CELKEM
[…]
Vklady
[…]
Ostatní závazky
[…]
Podřízený dluh
[…]
ZÁVAZKY CELKEM
[…]
Vlastní kapitál
[…]
CELKOVÉ ZÁVAZKY A KAPITÁL
[…]
(199)
Společnost BIC bude pokračovat v restrukturalizačních opatřeních, která již zahájili dočasní správci, a bude odstraňovat konkrétní příčiny potíží společnosti BPN.
(200)
Jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, vedení bylo zcela vyměněno. S přihlédnutím k zvláštním okolnostem, které vedly k zestátnění společnosti BPN, a zejména k údajným četným případům podvodů, jichž se dopustilo bývalé vedení banky, zahájilo nové vedení řadu soudních řízení (48), aby hájilo zájmy banky. Postupy banky v oblasti posuzování rizik byly zcela přepracovány za účelem zavedení osvědčených postupů.
(201)
Noví správci společnosti BPN se soustředili rovněž na optimalizaci struktury nákladů a přijali řadu iniciativ k snížení provozních nákladů. V období od prosince 2008 do prosince 2010 se provozní náklady snížily přibližně o […] milionů EUR a personální náklady klesly zhruba o […] milionů EUR.
(202)
Podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 je strategií společnosti BIC soustředit se na hlavní činnost v oblasti retailového bankovnictví a využít síť společnosti BPN k tomu, aby se společnost stala referenční bankou pro podporu obchodu a finančních transakcí mezi Portugalskem a Angolou.
(203)
Tento plán vychází z přiměřených základních makroekonomických předpokladů, které přihlížejí k současné situaci na trzích v Portugalsku a předpokládané recesi hospodářství až do roku 2014.
(204)
Finanční výhledy ukazují, že na konci období restrukturalizace (31. prosince 2016) má být podle předpokladů subjekt vzniklý spojením schopen hradit své náklady a dosáhnout návratnosti vlastního kapitálu ve výši přibližně [1-10] %, a to i v případě zátěžového scénáře.
(205)
Předpokládaná počáteční kapitálová základna s poměrem kmenového kapitálu tier 1 ve výši přibližně [10-18] % bude díky kapitálovému vkladu státu značně překračovat minimální kapitálové požadavky.
(206)
V důsledku významného navýšení kapitálu státem má být předpokládaný kapitálový poměr banky během období restrukturalizace a na jeho konci podle očekávání vyšší než minimální požadavky, a tudíž zaručovat solventnost banky. Podle obchodního plánu, který poskytlo Portugalsko a který je zohledněn v plánu restrukturalizace z ledna 2012, má v případě základního scénáře kmenový kapitál tier 1 na konci období restrukturalizace (31. prosince 2016) představovat [8-12] %, což je mírně nad minimálními požadavky stanovenými v právních předpisech ve výši 10 %, jichž má být podle BdP dosaženo do prosince 2012 (49), a podle zátěžového scénáře těsně pod těmito požadavky ([7-11] %), jak je uvedeno v grafu č. 1 připojeném k 207. bodu odůvodnění.
(207)
Tento vývoj má být zapříčiněn zejména nutností provést obchodní plán stanovený v plánu restrukturalizace z ledna 2012, a to poskytování většího objemu úvěrů ekonomice, a dopadem záporných hospodářských výsledků v prvních letech provádění plánu restrukturalizace. Záporné hospodářské výsledky budou způsobeny především stále vysokými náklady banky v porovnání s objemem jejího obchodu a také náklady na restrukturalizaci, kterou provede společnost BIC.
Graf č. 1
Výhledy pro subjekt vzniklý spojením společností BPN a BIC podle základního scénáře, 2012-2016
[…]
(208)
Co se týká likvidity, obchodní plán se spoléhá především na vklady s odhadovaným růstem vkladů ve výši přibližně [1-10] % ročně. Komise se domnívá, že stabilní financování subjektu vzniklého spojením prostřednictvím vkladů je důležitým prvkem plánu restrukturalizace. Vzhledem k malé velikosti subjektu vzniklého spojením a jeho růstovému potenciálu jsou odhady vývoje vkladů věrohodné.
(209)
Komise se současně domnívá, že aby byla zajištěna životaschopnost subjektu vzniklého spojením, neměly by existovat žádné pobídky k nahrazování vkladů velkoobchodním komerčním financováním. V tomto ohledu je důležité, aby se protiplnění za úvěrovou linku na likviditu, kterou požadovala společnost BIC jako náhradu za možný odliv vkladů, zvýšilo nejméně na sazbu Euribor +[…] základních bodů. Závazek Portugalska v tomto ohledu je nezbytný, aby byla zajištěna slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem, s přihlédnutím ke skutečnosti, že […] má značný objem vkladů, za něž je v současnosti poskytována odměna přesahující sazbu Euribor +[…] základních bodů, což je úroveň, při níž se společnost BIC může rozhodnout, že si tyto vklady neponechá. Pokud by protiplnění za novou úvěrovou linku nebylo stanoveno na úrovni, která společnosti BIC poskytuje pobídku k zachování výše vkladů v souladu s úrovní, jež se předpokládá v plánu restrukturalizace z ledna 2012, mohlo by to společnost BIC přimět k nahrazování vkladů levnějším financováním poskytovaným společností CGD. Toto nahrazení by mohlo zlepšit krátkodobou ziskovost subjektu vzniklého spojením, současně by však narušilo jeho vyhlídky na dosažení životaschopnosti.
(210)
V této souvislosti je rovněž důležité uvést, že i se sazbou Euribor +[…] základních bodů je úvěrová linka poskytována za příznivějších podmínek, než by společnost BIC pravděpodobně získala na trhu. Jelikož Komisi nebylo poskytnuto žádné srovnatelné základní kritérium pro obdobné transakce, k nimž dochází na trhu, Komise podotýká, že není pravděpodobné, že by na trhu byla k dispozici úvěrová linka s takovouto dobou trvání a výší, a to ani při vyšších úrokových sazbách. Komise mimoto považuje za vhodné, že protiplnění u půjček poskytnutých společností CGD […] je stanoveno ve výši […]měsíční sazby Euribor +[…] základních bodů.
(211)
Na základě výše uvedených skutečností byly pochybnosti Komise ohledně životaschopnosti společnosti BPN rozptýleny.
6.3.2 Podpora omezená na minimum a sdílení zátěže
(212)
Ve sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že je nezbytný odpovídající příspěvek příjemce, aby byla podpora omezena na minimum a aby se omezilo narušení hospodářské soutěže a morální hazard. Za tímto účelem: a) je nutno omezit restrukturalizační náklady i výši podpory a b) je nezbytný významný vlastní příspěvek.
(213)
Zásady týkající se vlastního příspěvku přijímající banky ve fázi restrukturalizace jsou stanoveny v oddíle 3 sdělení o restrukturalizaci. Ve sdělení se vyžaduje: a) aby byla pomoc na restrukturalizaci omezena na minimum a pokrývala náklady nezbytné k obnovení životaschopnosti; b) aby přijímající banka použila k financování restrukturalizace v možném rozsahu vlastní zdroje, například prostřednictvím prodeje aktiv, a c) aby náklady spojené s restrukturalizací nesli přiměřeně i ti, kteří do banky investovali, a to převzetím ztrát dostupným kapitálem a zaplacením přiměřené náhrady za státní intervence. Cíl sdílení zátěže je dvojí: omezit narušení hospodářské soutěže a morální hazard (50).
(214)
Plán restrukturalizace by měl jednoznačně uvádět, že podpora byla omezena na nezbytné minimum. Náklady spojené s restrukturalizací by neměl nést pouze stát, ale v maximální možné míře i ti, kteří do banky investovali. Jinými slovy, banka a držitelé jejího kapitálu by se na restrukturalizaci měli podílet v maximální možné míře svými vlastními zdroji. Pomoc na restrukturalizaci by měla být omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti. Podniku by proto neměly být poskytnuty veřejné zdroje, které by mohly být použity k financování činností, jež narušují trh a nesouvisejí s procesem restrukturalizace, jako je nabytí podílů v jiných podnicích (51).
(215)
Co se týká omezení podpory na minimum, sdělení o restrukturalizaci v bodě 23 uvádí, že by pomoc na restrukturalizaci měla být omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti.
(216)
Za tímto účelem musí Komise posoudit za prvé tvrzení portugalských orgánů, že náklady spojené s prodejem BPN společnosti BIC jsou nižší než náklady, které by Portugalsku vznikly v případě likvidace společnosti BPN, a za druhé, zda byla podpora poskytnutá na restrukturalizaci společnosti BPN omezena na nezbytné minimum.
(217)
V rozhodnutí ze dne 24. října 2011 zpochybnila Komise řadu aspektů kvantitativního srovnání obou scénářů, jak je poskytlo Portugalsko v té době.
(218)
V plánu restrukturalizace z ledna 2012 poskytlo Portugalsko aktualizované srovnání obou scénářů a pozměnilo své počáteční předpoklady s cílem odstranit hlavní obavy, které Komise uvedla v rozhodnutí ze dne 24. října 2011 a které souvisely s náklady v případě řízené likvidace. Portugalsko se zejména zabývalo srážkou u půjček a zacházením s držiteli podřízených dluhopisů.
(219)
Portugalsko předložilo zejména doplňující informace a alternativní kritérium s ohledem na jeho předpoklady týkající se srážky z účetní hodnoty ve výši 30-50 % při prodeji půjček. Portugalsko poskytlo rovněž konečné údaje o půjčkách, které nakonec společnost BIC převzala a jejichž výše nebyla v době prvního srovnání dne 17. února 2012 známa. Portugalsko vyňalo ze scénáře týkajícího se řízené likvidace rovněž náklady spojené s vyplacením držitelů některých podřízených dluhopisů, jak je upřesněno v 221. bodě odůvodnění.
(220)
Komise se domnívá, že s přihlédnutím k současné ekonomické situaci a k významnému snižování finančních pák v bankovním sektoru je použití srážky při prodeji úvěrového portfolia oprávněné. Pokud by byly půjčky drženy až do doby jejich splatnosti, musel by stát do té doby hradit náklady financování a nést úvěrové riziko. Komise proto může uznat dolní mez odhadu srážky, který poskytlo Portugalsko, tj. srážku ve výši [20-50] %.
(221)
Co se týká držitelů podřízených dluhopisů, Komise má za to, že celková částka ve výši 245 milionů EUR je složena z různých emisí. Může být možné […]. Portugalsko uvedlo, že po právním posouzení podmínek každé emise, […].
(222)
Tabulka č. 3 podává přehled odhadu přílivu a odlivu prostředků s přihlédnutím k revidovaným předpokladům uvedeným v 219. až 221. bodě odůvodnění. Tento odhad bere v úvahu pouze mezní náklady spojené s oběma scénáři (a nikoli již vzniklé náklady) a je založen na údajích z rozvahy společnosti BPN v době jejího prodeje společnosti BIC (52).
Tabulka č. 3
Srovnání scénáře v podobě prodeje společnosti BIC a scénáře v podobě řízené likvidace (údaje v milionech EUR)
Prodej společnosti BIC
Likvidace
ODLIV PROSTŘEDKŮ
1
Splacení financování úvěrovým institucím
[…] (53)
2
Výplata vkladů zákazníků
[…]
3
Navýšení kapitálu
[…]
4
Vyplacení držitelů podřízených dluhopisů kromě věčných dluhopisů TBC
[…]
Odliv prostředků celkem
[…]
[…]
Prodej společnosti BIC
Likvidace
PŘÍLIV PROSTŘEDKŮ
5
Prodej úvěrů zákazníků (2 114 miliardy EUR po očištění o srážku ve výši 30 %)
[…]
6
Splacení hotovosti a půjček poskytnutých úvěrovým institucím
[…] (54)
7
Kupní cena společnosti BPN
[…]
8
Prémie za prodej vkladů - 2 % zůstatku vkladů
[…]
Příliv prostředků celkem
[…]
ODHADOVANÝ ROZDÍL
[…]
[…]
(223)
Celkově by možnost řízené likvidace, kdy by stát vyplatil všechny vklady (kromě vkladů podřízených věřitelů držících věčné dluhopisy) a uhradil by celou expozici úvěrovým institucím, byla nákladnější než prodej společnosti BIC.
(224)
Komise uznává nejistotu spojenou s řadou předpokladů, konkrétně s možností získat zpět úvěry převedené na společnost BIC. V úvahu je nutno vzít rovněž skutečnost, že by řízená likvidace mohla mít negativní vedlejší účinky na důvěru v celý bankovní sektor a rating členského státu.
(225)
Na základě dostupných informací vyvozuje Komise závěr, že možnost restrukturalizace banky, tj. její prodej společnosti BIC, pomohl omezit podporu na nezbytné minimum.
(226)
Společnost BPN obdržela před zestátněním a posléze značnou částku podpory, jak je uvedeno v 182. až 185. bodě odůvodnění. Podpora byla nezbytná k udržení banky po dobu potřebnou k provedení zvolené restrukturalizace, tj. prodeje životaschopných částí společnosti BIC a postupné likvidace špatných aktiv. V důsledku procesu restrukturalizace společnost BPN jako nezávislá banka zanikne. Činnost v oblasti retailového bankovnictví, kterou převezme společnost BIC, má bilanční sumu o 35 % nižší, než byla bilanční suma společnosti BPN před zestátněním. Za převládajících podmínek na trhu jsou tato opatření (a zejména převedení aktiv nesouvisejících s retailovým bankovnictvím na jednotky pro speciální účel) neoddělitelně spojena se životaschopností banky, která zůstane na trhu. Podniky a činnosti nesouvisející s retailovým bankovnictvím byly převedeny na jednotky pro speciální účel a budou postupně zlikvidovány. Komise uznává, že značné prodlevy při provádění restrukturalizace společnosti BPN souvisí s mimořádnými okolnostmi, jež postihly portugalské hospodářství a dne 17. května 2011 vedly k podepsání memoranda o porozumění.
(227)
Jak Komise uvedla ve svém rozhodnutí ze dne 24. října 2011, kromě opatření provedených ve prospěch společnosti BPN před jejím prodejem požaduje společnost BIC další opatření, jež jsou uvedena v 56. bodě odůvodnění.
(228)
Ve svém rozhodnutí ze dne 24. října 2011 nadnesla Komise otázku, zda kapitálový vklad, který požadovala společnost BIC, představoval minimální částku nezbytnou k zajištění životaschopnosti. S přihlédnutím k úpravám rozvahy, které požadovala společnost BIC ve své nabídce ze dne 20. července 2011, a k finančním výkazům společnosti BPN z června 2011 Portugalsko odhadlo, že kapitál ve výši [200-400] milionů EUR znamená poměr kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %.
(229)
Portugalsko tvrdí, že výše kapitálu je výsledkem nabídkového řízení, kdy se přihlíželo rovněž k ceně, kterou společnost BIC zaplatí státu (40 milionů EUR). To je odůvodněno náklady na přeorientování banky na její hlavní činnost a nutností zachovat dostatečnou rezervu dodatečného kapitálu. Portugalsko se domnívá, že tato rezerva je přiměřená k zachování dostatečné výše vlastního kapitálu, zejména v prvních letech integrace, přičemž se bere v úvahu rovněž špatná pověst společnosti BPN a složitá ekonomická situace v Portugalsku.
(230)
Je třeba uvést, že podle plánu restrukturalizace z ledna 2012 se odhaduje, že kapitálový poměr dosáhne na konci čtvrtého roku po prodeji [8-12] % a podle zátěžového scénáře [7-11] % (což je o něco méně než minimum požadované portugalskými právními předpisy ve výši 10 %).
(231)
Komise může proto vyvodit závěr, že úroveň kapitálu odpovídající poměru kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] % je výsledkem nabídkového řízení a je nezbytná k zajištění životaschopnosti banky podle plánu restrukturalizace z ledna 2012.
(232)
Komise hodnotí kladně rovněž skutečnost, že rámcová smlouva se společností BIC obsahuje závazek, že společnost BIC nebude po dobu pěti let akcionářům vyplácet dividendy ani jiné rovnocenné dávky ve vztahu k BPN. Cílem tohoto závazku je zajistit, aby kapitál vložený do společnosti BPN neopustil ihned banku ve formě prostředků vyplacených akcionářům.
(233)
Konečná aktiva, která nakonec společnost BIC převezme, se však liší od nabídky společnosti BIC ze dne 20. července 2011 a společnost BIC si vyhrazuje rovněž právo vrátit nesplácené půjčky. Komise se proto domnívá, že aby byla podpora omezena na minimum, mělo by být případné snížení rizikově vážených aktiv vyplývající z vrácení půjček státu doprovázeno odpovídajícím snížením kapitálu ve výši [10-18] % snížení rizikově vážených aktiv. Snížení kapitálu by mohlo mít podobu srážky z účetní hodnoty půjček vracených státu.
(234)
Komise podotýká, že společnost BIC navrhla, že by v případě vrácení nesplácených půjček mohl subjekt vzniklý spojením zachovat poměr kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] % poskytováním nových úvěrů ekonomice. Komise se domnívá, že by takovéto opatření neomezilo podporu na minimum, a to z níže uvedených důvodů. Za prvé, poměr vlastního kapitálu společnosti BIC před prodejem bude nižší než [10-18] % ke dni prodeje. Jakmile se proto společnost BPN spojí se společností BIC, výše kmenového kapitálu tier 1 v subjektu vzniklém spojením se bezprostředně sníží (jak se odráží v plánu restrukturalizace z ledna 2012). Pokud by měl subjekt vzniklý spojením po sloučení zachovat poměr kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %, jeho kapitalizace by byla vyšší, než jak předpokládala samotná společnost BIC. Za druhé, plán restrukturalizace z ledna 2012 již zohledňuje nové úvěry pro ekonomiku a za tímto účelem se považuje (velmi vysoká) úroveň kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] % ve společnosti BPN v okamžiku prodeje za dostatečnou. Není proto nutné vyhradit na poskytování nových úvěrů ještě více kapitálu, než se předpokládá v plánu restrukturalizace z ledna 2012. V tomto ohledu hodnotí Komise kladně závazek Portugalska, že poměr kmenového kapitálu tier 1 ve společnosti BPN ke dni prodeje společnosti BIC nebude vyšší než [10-18] % a že v případě převedení nesplácených půjček na stát nebo jakýkoli subjekt ovládaný státem po prodeji převede společnost BIC nebo subjekt vzniklý spojením na stát nebo subjekt ovládaný státem kapitál spojený s těmito půjčkami, a to ve výši [10-18] % rizikově vážených aktiv půjček.
(235)
Ve sdělení o restrukturalizaci se mimoto uvádí, že k omezení podpory na nezbytné minimum je nezbytný zákaz akvizic. V bodě 23 sdělení o restrukturalizaci je výslovně uvedeno, že „podniku by neměly být poskytnuty veřejné zdroje, které by mohly být použity k financování činností, jež narušují trh a nesouvisejí s procesem restrukturalizace. Prostřednictvím státní podpory by se například nemělo financovat nabývání podílů v jiných podnicích nebo nové investice, pokud to pro obnovení životaschopnosti podniku nemá zásadní význam“.
(236)
Komise podotýká, že již v plánu restrukturalizace z ledna 2012 bylo uvedeno, že se subjekt vzniklý spojením stane životaschopným subjektem, který by měl dosáhnout přijatelné návratnosti vlastního kapitálu, a dokonce se očekává, že bude ziskový. Toto obnovení životaschopnosti nezávisí na akvizicích. Komise se naopak domnívá, že zákaz akvizic zajistí, aby kapitál, který se považuje za nezbytný pro restrukturalizaci, zůstal v bance, a tudíž přispěl k obnovení její životaschopnosti. Komise v této souvislosti usuzuje, že závazek Portugalska týkající se vymáhání zákazu akvizic je nezbytný k zajištění slučitelnosti podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(237)
Co se týká vlastního příspěvku, sdělení o restrukturalizaci vyžaduje, aby náklady spojené s restrukturalizací nenesl pouze stát, nýbrž rovněž i minulí investoři banky a bývalí akcionáři. Tento požadavek zajišťuje, aby zachráněné banky nesly přiměřenou odpovědnost za důsledky svého jednání v minulosti, a vytváří odpovídající pobídky s ohledem na jejich budoucí chování.
(238)
V daném případě hodnotí Komise kladně skutečnost, že akcionáři přišli o své podíly v bance bez jakékoli náhrady. Podíleli se proto přiměřeně na sdílení zátěže u banky, jejíž hodnota byla podle odhadu dvou nezávislých subjektů jmenovaných Portugalskem záporná. Komise hodnotí kladně rovněž skutečnost, že se změnilo představenstvo společnosti BPN a v rámci zestátnění bylo nahrazeno.
(239)
Komise však podotýká, že v privatizované bance zůstanou držitelé podřízených dluhopisů v hodnotě 245 milionů EUR, kterým mohou být i nadále vypláceny kupóny.
(240)
Jak je uvedeno v bodě 26 sdělení o restrukturalizaci, „pokud jejich činnosti nevytváří dostatečné zisky, neměly by banky k výplatě odměn za kapitál (vlastní kapitál a podřízený závazek) používat státní podporu“.
(241)
Co se týká období restrukturalizace společnosti BPN, tato společnost nedodržovala politiku Komise týkající se hybridních nástrojů, jak je stanovena v bodě 26 sdělení o restrukturalizaci. Komise v tomto sdělení objasnila, že v kontextu restrukturalizace není volné uvážení při rozhodování o kompenzaci ztrát, tzv. diskreční kompenzace ztrát (například uvolněním rezerv či snížením vlastního kapitálu), ze strany přijímajících bank v zájmu zajištění výplaty dividend a kupónů za nesplacený podřízený dluh v zásadě slučitelné s cílem sdílení nákladů. Komise podotýká, že vyplácení kupónů nedodrželo tuto zásadu a mělo by být vyrovnáno důkladnější restrukturalizací (55).
(242)
Komise se domnívá, že rozsáhlá restrukturalizace banky může být k vyrovnání nedostatečného sdílení zátěže dostatečná.
(243)
Jelikož je však banka nyní prodávána, je zákaz týkající se vyplácení kupónů do 31. prosince 2016 nezbytný k zajištění minimální úrovně sdílení zátěže ze strany držitelů kapitálu banky.
(244)
V tomto ohledu bere Komise na vědomí závazek Portugalska, že s cílem přispět k restrukturalizaci společnosti BPN neuplatní společnost BIC, subjekt vzniklý spojením ani Portugalsko do 31. prosince 2016 práva na koupi ve vztahu k podřízenému dluhu, který společnost BPN vydala přede dnem prodeje.
(245)
Komise podotýká, že protiplnění za každé z opatření podpory, která jsou uvedena v 182. až 185. bodě odůvodnění, a zejména za záruky, kapitálový vklad a převod aktiv na jednotky pro speciální účel, není v souladu s příslušnými sděleními Komise.
(246)
Za státní záruky byla stanovena cena ve výši 20 základních bodů, což je podstatně méně, než je úroveň vyplývající z použití pravidel Komise pro protiplnění za státní záruky za závazky vydané finančními institucemi.
(247)
U kapitálového vkladu do společnosti BPN ve výši 600 milionů EUR, k němuž došlo v únoru 2012, jednoznačně neexistuje protiplnění, které by bylo v souladu se sdělením o rekapitalizaci. Portugalské orgány ve skutečnosti za vložený kapitál žádné protiplnění neočekávají. Kapitál byl vložen s cílem umožnit prodej banky za zápornou cenu.
(248)
Pokud jde o převod aktiv na jednotky pro speciální účel za účetní hodnotu, ačkoli Komise teoreticky uznává, že převod aktiv na tři jednotky pro speciální účel má ochránit životaschopnost společnosti BPN a umožnit její prodej, převod za účetní hodnotu představuje státní podporu, která není v souladu s hlavními požadavky sdělení o znehodnocených aktivech. Převod se zejména uskutečnil za účetní hodnotu, která byla značně vyšší než reálná ekonomická hodnota, a nepředpokládá se žádné protiplnění pro stát. Ve sdělení o znehodnocených aktivech se uznává, že případný nesoulad s jeho hlavními kritérii, včetně kritérií týkajících se stanovení ceny, může vyrovnat důkladná restrukturalizace. Existence důkladné restrukturalizace společnosti BPN je tudíž prvkem, který by mohl Komisi dovolit konstatovat, že opatření je se sdělením o znehodnocených aktivech slučitelné. Převod aktiv na jednotky pro speciální účel by se proto mohl posoudit společně se zbytkem opatření ve prospěch společnosti BPN a jako součást rozsáhlé restrukturalizace.
(249)
V bodě 25 sdělení o restrukturalizaci je uvedeno, že každá odchylka od přiměřeného sdílení nákladů ex ante, k jejímuž udělení mohlo výjimečně dojít v záchranné fázi z důvodů finanční stability, by měla být kompenzována v pozdější fázi restrukturalizace, například formou ustanovení o zpětném získání (tzv. claw-back clauses) a/nebo prostřednictvím rozsáhlejší restrukturalizace, jež bude zahrnovat dodatečná opatření omezující narušení hospodářské soutěže.
(250)
Komise se domnívá, že restrukturalizace společnosti BPN je dostatečně rozsáhlá. Za prvé podotýká, že banka je malá. V důsledku restrukturalizace společnost BPN zanikne jako nezávislá banka. Činnost v oblasti retailového bankovnictví, kterou převezme společnost BIC, má bilanční sumu o 35 % nižší, než byla bilanční suma společnosti BPN před jejím zestátněním. Činnosti nesouvisející s retailovým bankovnictvím byly natrvalo ukončeny.
(251)
Komise proto může vyvodit závěr, že vzhledem k rozsáhlé restrukturalizaci společnosti BPN je sdílení zátěže přiměřené.
6.3.3 Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže
(252)
Pokud jde o opatření k omezení narušení hospodářské soutěže, ve sdělení o restrukturalizaci je stanoveno, že povaha a forma takových opatření bude záležet na výši podpory a podmínkách a okolnostech, za kterých byla podpora udělena, a rovněž na vlastnostech trhu či trhů, na kterých bude banka přijímající podporu působit.
(253)
Ačkoli je výše podpory, kterou obdržela společnost BPN, značná, je nutno vzít v úvahu omezenou velikost této společnosti. Jak je uvedeno v bodě 32 sdělení o restrukturalizaci, Komise bude analyzovat pravděpodobné dopady podpory na trhy, na kterých přijímající banka po restrukturalizaci působí. V prvé řadě bude po obnovení životaschopnosti banky přezkoumána její velikost a relativní význam na příslušném trhu či trzích.
(254)
Komise v této souvislosti podotýká, že společnost BPN již nebude stejným hospodářským subjektem jako před zásahem státu (56). Společnost byla zestátněna a prošla důkladnou restrukturalizací. Na trhu bude proto soutěžit mnohem menší banka.
(255)
Podle velikosti bilanční sumy na konci roku 2008 byla společnost BPN sedmou největší finanční institucí v Portugalsku. Od zestátnění se její velikost zmenšila, zejména v důsledku odlivu vkladů. V polovině roku 2011 zaujímala 12. místo s podílem na trhu u vkladů i úvěrů nižším než 1 %. Vklady a úvěry se v období 2008-2011snížily téměř o polovinu.
(256)
Ve svých připomínkách k rozhodnutí ze dne 24. října 2011 Portugalsko za prvé uvedlo, že již před zestátněním měla společnost BPN podíl na trhu ve výši přibližně [1-2] %. Za druhé, po zestátnění byla společnost BPN významně restrukturalizována a její velikost se dále zmenšovala. Za třetí, i po integraci se společností BIC bude mít nový integrovaný subjekt podíl na trhu v Portugalsku nižší než [ 1] %, jelikož podíl společnosti BPN na trhu v současnosti činí přibližně [ 1] % u úvěrů pro zákazníky i u vkladů a podíl společnosti BIC na trhu je v řádu [ 1] % u úvěrů a [ 1] % u vkladů.
(257)
Komise rovněž podotýká, že prodej bankovní činnosti prostřednictvím nabídkového řízení soutěžitelům umožnil získat značku a podnikání společnosti BPN, což omezuje narušení hospodářské soutěže.
(258)
Komise nahlíží příznivě rovněž na dividendovou politiku, jak je popsána v písmeně m) 56. bodu odůvodnění.
(259)
V bodě 44 sdělení o restrukturalizaci je rovněž stanoveno, že by banky neměly uvádět státní podporu jako konkurenční výhodu při uvádění svých finančních nabídek na trh. Komise hodnotí kladně závazek Portugalska, že společnost BIC nebude ve svých marketingových kampaních a sděleních pro investory odkazovat na využití státní podpory.
(260)
Ve svém rozhodnutí ze dne 24. října 2011 vyslovila Komise pochybnosti, pokud jde o to, zda byla plánovaná opatření dostatečná, vezme-li se v úvahu značná výše podpory a skutečnost, že ve prospěch společnosti BPN byla provedena opatření týkající se rekapitalizace, záruk a záchrany znehodnocených aktiv, za něž nebylo poskytnuto žádné protiplnění v souladu s požadavky příslušných sdělení.
(261)
Komise zejména podotýká, že banka bude působit na trhu s počátečním poměrem kmenového kapitálu tier 1 ve výši [10-18] %, což zdaleka přesahuje minimální úroveň ve výši 9 % požadovanou na konci roku 2011 a 10 % na konci roku 2012.
(262)
Společnost BIC mimoto požadovala právo prodat zpět do […] měsíců půjčky, které nejsou spláceny nejméně […] dnů (do výše […] % celkové nominální hodnoty úvěrového portfolia). Požadovala rovněž zachování podpory likvidity poskytované společností CGD ve dvou formách. První z nich je zachování úvěrové linky pro program obchodních cenných papírů ve výši [150-500] milionů EUR se státní zárukou po dobu tří let a závazek společnosti CGD zachovat podmínky úvěrové linky do […]. Druhou je nová úvěrová linka ve výši [150-350] milionů EUR, kterou má společnost CGD poskytnout jako náhradu za pokles vkladů pod 1,8 miliardy EUR, s protiplněním ve výši sazby Euribor +[…] základních bodů.
(263)
To by mělo zajistit, aby subjekt vzniklý spojením nevyužil státní podporu k růstu na úkor konkurentů a aby bylo náležitě omezeno narušení hospodářské soutěže způsobené podporou.
(264)
Vzhledem k napjaté situaci na trhu a přísným podmínkám, které Portugalsko uložilo bankovnímu sektoru v důsledku událostí, jež vedly k podpisu memoranda o porozumění, se Komise domnívá, že tyto úvěrové linky na likviditu by významně ovlivnily rozsah, v jakém bude moci subjekt vzniklý spojením soutěžit na trhu s ostatními účastníky, kteří státní podporu neobdrželi.
(265)
Státní podporu lze proto prohlásit za slučitelnou pouze tehdy, pokud jsou zavedena dostatečná opatření, která zajišťují, aby státní podpora nebyla využita na úkor konkurentů, z nichž někteří podobnou veřejnou podporu neobdrželi. Pro banky, které obdržely veřejnou podporu, a banky, které takovouto podporu neobdržely, by měly i nadále platit rovné podmínky. Státní podpora by neměla oslabit pobídky těch subjektů, které neobdržely podporu, k soutěži, investicím a inovacím, ani vytvářet překážky vstupu, jež by mohly narušovat přeshraniční činnost.
(266)
Je nutné zajistit, aby subjekt vzniklý spojením nevyužíval konkurenční výhodu vyplývající z přesunu rizika likvidity na stát a z poskytnutí kapitálu.
(267)
Komise se za prvé domnívá, že v zájmu omezení narušení hospodářské soutěže vyplývajícího ze skutečnosti, že banka bude mít kapitál přesahující minimální požadavek (viz 261. bod odůvodnění), by mělo být snížení rizikově vážených aktiv v souvislosti s vrácením půjček státu doprovázeno odpovídajícím snížením kapitálu. Závazek Portugalska ohledně maximální výše kapitálu ve společnosti BPN je proto nezbytný, aby byla zajištěna slučitelnost podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(268)
Komise se za druhé domnívá, že by doba trvání úvěrové linky ve výši [150-500] milionů EUR spojené s programem obchodních cenných papírů společnosti BPN měla být omezena na dobu […] let. Protiplnění za druhou úvěrovou linku na likviditu by se navíc mělo přiblížit tržním podmínkám a být stanoveno se sazbou Euribor +[…] základních bodů. Portugalsko by si současně mělo do dne 31. prosince 2016 před poskytnutím úvěrových linek nebo záruk ze strany společnosti CGD nebo státu vyžádat předběžný souhlas Komise, aby bylo zajištěno, že se tato omezení nebudou obcházet. V této souvislosti bere Komise na vědomí závazky Portugalska ohledně úvěrových linek na likviditu; tyto závazky jsou nezbytné k zajištění slučitelnosti podpory na restrukturalizaci s vnitřním trhem.
(269)
Sdělení o restrukturalizaci za třetí spojuje s narušením hospodářské soutěže také zákaz akvizic. V bodech 39 a 40 sdělení je objasněno, že „státní podpora nesmí být použita na úkor soutěžitelů, kteří podobnou veřejnou podporu nedostávají“, a že „banky by neměly použít státní podporu na akvizice konkurenčních podniků“. Komise vítá závazek Portugalska uvedený v 236. bodě odůvodnění, že bude do dne 31. prosince 2016 vymáhat zákaz akvizic.
(270)
Nárok společnosti BIC vrátit státu nesplácené půjčky by měl skončit ke dni […], a nikoli […] měsíců ode dne prodeje. Komise má za to, že společnost BIC měla možnost přezkoumat půjčky společnosti BPN v době od zahájení nabídkového řízení, a zejména po podepsání rámcové smlouvy dne 9. prosince 2011. Mimoto již bylo úvěrové portfolio dvakrát vyčištěno: převodem nejhorších půjček na jednotky pro speciální účel v prosinci 2010 a následně tím, že společnost BIC jako kupující požadovala právo vrátit státu dodatečné částky půjček, aby bylo dosaženo poměru úvěrů k vkladům ve výši [110-150] %.
(271)
Komise podotýká, že další možnost vrácení poskytuje společnosti BIC ochranu před rizikem zhoršení ekonomické situace. Jakékoli následné „nesplácení“ by se vší pravděpodobností odráželo zhoršení ekonomické situace, a ovlivnilo tudíž nepříznivě celý bankovní sektor. Nárok společnosti BIC vrátit nesplácené půjčky státu narušuje hospodářskou soutěž, jelikož ostatní banky tuto možnost mít nebudou. Lhůta pro vrácení by proto měla být zkrácena maximálně do […]. V této souvislosti Komise vítá závazek Portugalska, že lhůtu stanovenou na […] dodrží.
6.3.4 Závěr
(272)
Budou-li náležitě provedeny veškeré závazky popsané v oddíle 5.2, poskytuje plán restrukturalizace z ledna 2012 dostatečné důkazy, že je obnovena dlouhodobá životaschopnost subjektu vzniklého spojením, že je dosaženo dostatečného sdílení zátěže a že byla přijata přiměřená opatření k omezení neoprávněného narušení hospodářské soutěže. Komise proto může prohlásit, že plán restrukturalizace z ledna 2012 je v souladu se sdělením o restrukturalizaci.
6.3.5 Monitorování
(273)
V bodě 46 sdělení o restrukturalizaci se uvádí, že aby bylo možno ověřit, že je plán restrukturalizace řádně prováděn, jsou zapotřebí pravidelné podrobné zprávy podávané členským státem. Portugalsko by proto mělo předkládat Komisi takovéto zprávy co šest měsíců počínaje datem tohoto rozhodnutí.
7. Závěr
(274)
Komise lituje, že Portugalsko poskytlo protiprávně státní podporu uvedenou v oddíle 6.1.2 „Vyčíslení státní podpory“ v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy. Tuto podporu spolu s ostatními opatřeními podpory posuzovanými v tomto rozhodnutí však lze považovat za slučitelnou, budou-li dodrženy závazky popsané v oddíle 5.2,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Níže uvedená opatření, která provedlo Portugalsko, představují státní podporu:
a)
půjčky poskytnuté společností CGD před zestátněním;
b)
půjčky a úvěrové linky na likviditu poskytnuté společností CGD společnosti BPN po zestátnění a před uskutečněním prodeje, a to s výslovnou státní zárukou, či bez takovéto záruky;
c)
převod aktiv ze společnosti BPN na jednotky pro speciální účel za účetní hodnotu před uskutečněním prodeje a posléze;
d)
navýšení kapitálu státem dne 15. února 2012;
e)
úvěrové linky na likviditu, které má společnost CGD poskytnout subjektu vzniklému spojením, jak požaduje společnost BIC;
f)
právo společnosti BIC převést vklady s cenou nad […] základních bodů na stát, nebo získat od státu protiplnění za tento rozdíl a
g)
převod nákladů spojených se soudními spory na stát.
2. Opatření podpory stanovená v odstavci 1 jsou ve světle závazků uvedených v oddíle 5.2 slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Portugalsko Komisi informace o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Portugalsko mimoto předkládá podrobné zprávy o opatřeních přijatých k dosažení souladu s tímto rozhodnutím, a to počínaje uplynutím šesti měsíců od data tohoto rozhodnutí.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Portugalské republice.
V Bruselu dne 27. března 2012.