KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 14. december 2010
om Tysklands statsstøtte C 38/05 (ex NN 52/04) til Biria-gruppen
(meddelt under nummer K(2010) 8289)
(Kun den tyske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2011/471/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlige artikel 108, stk. 2, første afsnit (1),
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a)
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med ovennævnte artikler (2) og under hensyntagen til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
I. SAGSFORLØB
1.1. Kommissionens procedure
(1)
Den 23. januar 2002 og 20. august 2002 modtog Kommissionen en klage over statsstøtte i form af en offentlig garanti til Biria-gruppen.
(2)
Efter en korrespondance mellem Kommissionen og Tyskland meddelte Tyskland ved brev af 24. januar 2003, der registreredes den 28. januar 2003, Kommissionen, at den planlagte garanti, der var afhængig af Kommissionens godkendelse, var trukket tilbage. Klageren blev underrettet herom ved brev af 17. februar 2003.
(3)
I brev af 1. juli 2003, der registreredes den 9. juli 2003, og i brev af 8. august 2003, der registreredes den 5. september 2003, fremsendte klageren yderligere oplysninger om en anden offentlig garanti til fordel for Biria-gruppen samt om offentlige kapitalinteresser i gruppens virksomheder.
(4)
I brev af 9. september 2003 anmodede Kommissionen om oplysninger, som Tyskland fremsendte ved brev af 14. oktober 2003, der registreredes den 16. oktober 2003. Kommissionen anmodede den 9. december 2003 om supplerende oplysninger, som Tyskland fremsendte i brev af 19. marts 2004, der registreredes samme dag.
(5)
Den 18. oktober 2004 udstedte Kommissionen et påbud om oplysninger, da der var tvivl om, hvorvidt støtteforanstaltningerne til fordel for Biria-gruppen var i overensstemmelse med de ordninger, der angiveligt dannede grundlag for disse. Som reaktion herpå fremsendte Tyskland yderligere oplysninger i brev af 31. januar 2005, der registreredes samme dag.
(6)
Den 20. oktober 2005 indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure med hensyn til tre tilfælde af formodet statsstøtte. I samme beslutning fastslog den, at en række andre tilsyneladende ulovlige støtteforanstaltninger enten ikke udgjorde statsstøtte eller var ydet på grundlag af og i overensstemmelse med godkendte støtteordninger. Kommissionens beslutning blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (3). Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til de mulige støtteforanstaltninger. Kommissionen modtog i brev af 27. januar 2006, der registreredes den 30. januar 2006, bemærkninger fra en part, der ønskede at forblive anonym, fra Prophete GmbH & Co KG, Rheda-Wiedenbrück, og Pantherwerke AG, Löhne, ved brev af 6. februar, der registreredes samme dag, samt fra Vaterland-Werke GmbH & Co. KG, Neuenrade, ved brev af 6. februar 2006, der registreredes samme dag og brev af 27. februar 2006, der registreredes samme dag.
(7)
Disse bemærkninger blev fremsendt til Tyskland i brev af 6. februar 2006 og af 2. marts 2006. Tyskland svarede ved brev af 5. april 2006, der registreredes den 7. april 2006, og ved brev af 12. maj 2006, der registreredes samme dag.
(8)
Tyskland fremsendte sine bemærkninger vedrørende indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure i brev af 23. januar 2006, der registreredes samme dag.
(9)
I brev af 6. februar 2006 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som Tyskland fremsendte ved brev af 5. april 2006, der registreredes den 7. april 2006. Kommissionen fremsendte endnu en anmodning om oplysninger den 19. juli 2006, som Tyskland besvarede ved brev af 25. september 2006, der registreredes den 26. september 2006.
(10)
Den 24. januar 2007 traf Kommissionen en afgørelse (4) efter artikel 7, stk. 5 og artikel 14, stk. 1 i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (5).
1.2. Retssagen
(11)
Den 5. april 2007 anlagde Fristaten Sachsen sag mod Kommissionens beslutning med hensyn til foranstaltning 2 og 3 (sag T-102/07). Der blev anlagt endnu en sag den 16 april 2007 af MB Immobilien Verwaltungs GmbH og MB System GmbH & Co. KG, idet disse virksomheder var indtrådt i støttemodtagerens retsstilling, som beslutningen var rettet til (T-120/07). Sidstnævnte sag omhandlede alle de tre foranstaltninger, der var genstand for beslutningen. Begge sager blev forenet ved præsidentens kendelse af 24. november 2008.
(12)
Ved dom af 3. marts 2010 annullerede Domstolen Kommissionens beslutning af 24. januar 2007.
(13)
Sagerne (der i vidt omfang overlapper hinanden) omfattede hovedsagelig følgende anbringender. For det første påtalte sagsøgerne, at Kommissionen fejlagtigt havde konkluderet, at foranstaltning 2 og 3 ikke var omfattet af den godkendte tyske støtteordning. For det andet var Kommissionens vurdering i forbindelse med klassificering af støttemodtagerne som kriseramte virksomheder behæftet med fejl. For det tredje påtalte sagsøgerne en fejl i begrundelsen for Kommissionens beslutning med hensyn til støtteelementets omfang.
(14)
Domstolen bekræftede Kommissionens beslutning med hensyn til konklusionen om, at foranstaltning 2 og 3 ikke var omfattet af de godkendte støtteordninger. Desuden bekræftede Domstolen Kommissionens klassificering af støttemodtagerne som »kriseramte virksomheder« på grundlag af definitionen i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder fra 1999 (6) (herefter benævnt »rednings- og omstruktureringsbestemmelserne fra 1999«). Den annullerede kun beslutningen som følge af den manglende begrundelse for de risikopræmier, der dannede grundlag for beregning af støtteelementet. Domstolen fastslog især, at det ved beregning af støttelementet i et lån, der ydes en kriseramt virksomhed, ikke er tilstrækkeligt blot at henvise til Kommissionens metode for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten fra 1997 (7) (herefter benævnt »referencesatsmeddelelsen fra 1997«) for at begrunde anvendelse af forskellige risikopræmier.
(15)
Med nærværende afgørelse opfyldes hermed Domstolens dom efter artikel 266, stk. 1 i TEUF, og Kommissionens beregning af støtteelementet i den omhandlede foranstaltning belyses nærmere. Denne afgørelse ændrer ikke noget ved den konkurrencemæssige vurdering, som Kommissionen foretog i beslutningen af 24. januar 2007; det gælder især de aspsekter, som allerede er undersøgt af Domstolen.
1.3. Sagsforløb efter Domstolens dom
(16)
Efter Domstolens dom, indsendte støttemodtagerne supplerende bemærkninger den 7. juni 2010, der blev registreret samme dag. Disse bemærkninger blev videresendt til Tyskland den 16. juni 2010. Tysklands svar på støttemoddtagernes bemærkninger blev tilsendt Kommissionen den 12. juli 2010 og registreret samme dag.
(17)
19. august 2010 anmodede Kommissionen Tyskland om oplysninger, som blev besvaret i et brev af 14. september 2010, der registreredes samme dag.
II. BESKRIVELSE
2.1. Støttemodtager
(18)
Biria-gruppen var indtil 7. november 2005 beskæftiget med fremstilling og salg af cykler. Gruppens moderselskab, som dengang hed Biria AG, lå i Neukirch, Sachsen, som er et støtteberettiget område efter artikel 107, stk. 3, litra a) i TEUF (8).
(19)
I 2003 havde gruppen en omsætning på 93,2 mio. EUR (2002: 83,8 mio. EUR) og et overskud på 3,7 mio. EUR (2002: tab på 5,8 mio. EUR). Gruppen havde i 2003 415 beskæftigede (2002: 490 beskæftigede) og skal derfor betragtes som en stor virksomhed.
(20)
Moderselskabet blev oprettet i 2003, idet det (det tidligere) Biria AG blev fusioneret med et af sine datterselskaber, Sachsen Zweirad GmbH. Samtidig blev virksomhedens navn ændret fra Sachsen Zweirad GmbH til Biria GmbH. I april 2005 blev Biria GmbH omdannet til Biria AG. I 2003 havde Biria GmbH en årlig omsætning på 55,7 mio. EUR og et overskud på 3,6 mio. EUR. Biria AG ejes af én person, Mehdi Biria. Moderselskabet benæves i det følgende som »Biria«.
(21)
De vigtigste selskaber i gruppen bortset fra moderselskabet er Bike Systems GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG (»Bike Systems«) - denne virksomhed hører via Biria-datterselskabet Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH (»BSBG«) til Biria - og Checker Pig GmbH.
(22)
Bike Systems ligger i Nordhausen, Thüringen, der er et støtteberettiget område efter artikel 107, stk. 3, litra a) i TEUF. I 2003 havde Bike Systems en omsætning på 6,1 mio. EUR og et underskud på 0,6 mio. EUR. Virksomheden beskæftigede 157 medarbejdere. Bike Systems fremstiller udelukkende cykler til moderselskabet BSBG (kontraktbaseret produktion). BSBG er ansvarlig for salget af cyklerne.
(23)
Checker Pig GmbH ligger i Dresden, Sachsen, som er et støtteberettiget område efter artikel 107, stk. 3, litra a) i TEUF. I 2003 havde Checker Pig GmbH en omsætning på 6,9 mio. EUR og et underskud på 0,4 mio. EUR. Virksomheden havde 43 beskæftigede.
(24)
Den 7. november 2005 solgte Biria AG størstedelen af sine aktiver til to selskaber i Lone Star-gruppen, der er en privat kapitalfond. Bygningerne forblev i Biria AG's besiddelse og udlejes af virksomheden til Lone Star-gruppen. Salgsprisen for aktiverne androg 11,5 mio. EUR. En ekstern sagkyndig har anslået markedsprisen for de pågældende aktiver til 10,7 mio. EUR.
(25)
Ifølge oplysningerne fra Tyskland skete salget efter et åbent, gennemsigtigt og betingelsesløst udbud. Udbuddet var offentliggjort på internettet og i flere trykte medier. For den nye investor var der flere overtagelsesmuligheder, erhvervelse af aktiver (asset deal), erhvervelse af samtlige aktiver »en bloc« eller køb af andele. Lone Star overtog i sidste instans aktiverne som led i en asset-deal.
(26)
Ifølge oplysningerne fra Tyskland blev bestræbelserne for at sælge virksomheden allerede påbegyndt, inden Kommissionens beslutning af 20. oktober 2005 om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure blev truffet. Den første budfrist udløb 4. oktober 2005.
(27)
Den nuværende retssuccessor efter (det nye) Biria AG er MB Immobilien Verwaltungs GmbH (hefter »MB Immobilien«); retssuccessoren efter Bike Systems er MB System GmbH und Co. KG (herefter »MB System«). MB Immobilien har siden juli 2008 været under likvidation.
(28)
I forbindelse med denne afgørelse anvendes, når der ses bort fra moderselskabet Biria, de firmanavne, som virksomhederne havde, på det tidspunkt, da støtten blev ydet.
2.2. De finansielle foranstaltninger
(29)
Foranstaltning 1: i marts 2001 foretog gbb Beteiligungs- AG (herefter benævnt »gbb«) et passivt kapitalindskud i Bike Systems på 2 070 732 EUR med en løbetid indtil udgangen af 2010. gbb var dengang et fuldtejet datterselskab af DtA-Beteiligungs-Holding AG, som igen var et fuldtejet datterselskab af Deutsche Ausgleichsbank, der er en udviklingsbank på forbundsstatsniveau, som er et offentligt organ oprettet ved lov.
(30)
Gbb Beteiligungs AG eksisterede allerede i DDR's tid som statsbank for landbrugsektoren. Ved traktaten om Tysklands forening blev banken i 1990 til Berliner Genossenschaftsbank, et offentligt organ under det tyske forbundsfinansministerium. I 1991 blev navnet ændret til gbb Beteiligungsholding, og i 1997 blev dette selskab ændret til et aktieselskab. Hermed var selskabet ikke længere forbundsregeringens ejendom, men blev et datterselskab i Deutsche Ausgleichsbank. Efter oprettelsen af gbb, har den offentlige forvaltning haft en stærk indflydelse på selskabet. Så længe gbb var et offentligt organ, stod det under det kompetente ministeriums direkte tilsyn, og i bestyrelsen sad repræsentanter for myndighederne. Efter omdannelsen til et aktieselskab og indlemmelsen i Deutsche Ausgleichsbank blev selskabet underlagt den kontrol, som de statslige myndigheder har over Deutsche Ausgleichsbank (se begrundelserne nedenfor).
(31)
Deutsche Ausgleichsbank var som offentligt organ underlagt det tyske indenrigsministeriums tilsyn. Endvidere var flertallet af bankens bestyrelsesmedlemmer repræsentanter for forbunds- og delstatsministerier og medlemmer af den tyske Forbundsdag.
(32)
Ifølge § 4, stk. 1 i loven om Deutsche Ausgleichsbank er bankens aktiviteter begrænset til foranstaltninger til udvikling af SMV og frie erhverv, miljøbeskyttelse, socialpolitik og integration af personer, der blev fordrevet under 2. verdenskrig.
(33)
§ 4 stk. 4 i loven om Deutsche Ausgleichsbank rummer mulighed for, at banken kan erhverve kapitalinteresser i andre virskomheder med bestyrelsens og det tilsynsførende ministeriums godkendelse.
(34)
Kapitalinteressen i Bike Systems er opført i Deutsche Ausgleichsbanks årsberetninger for 2001 og 2002, for interessen, der svarede til det passive kapitalindskud, udgjorde 20 % og oversteg hermed tærsklen for indberetningspligten. I 2001 havde gbb kapitalinteresser på mindst 20 %, i alt 18 virksomheder.
(35)
I 2003 fusionerede Deutsche Ausgleichsbank på grundlag af en forbundslov med Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW).
(36)
Såvel Deutsche Ausgleichsbank som KfW er såkaldte udviklingsorganer, dvs. banker, som i deres virke er begrænset til at fremme foranstaltninger på det regionale, økonomiske og samfundsmæssige område. Som led i de passende foranstaltninger, som Tyskland accepterede i støttesag E10/2000 (9), var udviklingsorganernes aktiviteter begrænset til en række ikke erhvervsmæssige områder, bl.a. forvaltning af programmer til udvikling af SMV.
(37)
Ifølge de tyske myndigheder blev gbb's kapitalinteresser i Bike Systems erhvervet på markedsvilkår og udgjorde derfor ikke statsstøtte.
(38)
Foranstaltning 2: den 20. marts 2003 stillede Fristaten Sachsen en garanti på 80 % for et driftslån på 5,6 mio. EUR til fordel for Sachsen Zweirad GmbH med en oprindelig løbetid indtil udgangen af 2008. Garantien blev i januar 2004 bragt til ophør og erstattet af en garanti til fordel for Biria GmbH (se foranstaltning 3). Garantien blev stillet på grundlag af Fristaten Sachsens garantiordning, der er en støtteordning, som er godkendt af Kommissionen (10).
(39)
Foranstaltning 3: den 9. december 2003 stillede Fristaten Sachsen en garanti på 80 % til driftslån på 24 875 000 EUR til fordel for Biria GmbH (det senere Biria AG), der skulle anvendes til at finansiere en planlagt omsætningsforøgelse og en nyomlægning af gruppens finansieringsplan. Lånene, der løber indtil 31. december 2011, omfatter et driftslån på 8 mio. EUR, en kassekredit på 7,45 mio. EUR og en sæsonkredit på 9,425 mio. EUR. Garantien blev stillet på grundlag af Sachsens garantiordning, som er godkendt af Kommissionen. Garantien blev stillet på betingelse af, at den tidligere stillede garanti (foranstaltning 2) til Sachsen Zweirad GmbH blev bragt til ophør. Garantien trådte derfor først i kraft den 5. januar 2004, da garantien til Sachsen Zweirad var bragt til ophør.
III. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE
(40)
Den formelle undersøgelsesprocedure blev indledt, fordi Kommissionen nærede tvivl om, hvorvidt det passive kapitalindskud var foretaget på markedsvilkår, som hævdet af Tyskland. Efter Kommissionens opfattelse var Bike Systems netop sluppet ud af en konkurssituation efter at have accepteret en insolvensplan, og virksomhedens fremtidsudsigter var derfor usikre. På det pågældende tidspunkt skulle virksomheden derfor betragtes som en kriseramt virksomhed. Kommissionen betvivlede, at kompensationen var rimelig i betragtning af den indgåede risiko, og at indskuddet var foretaget på markedsvilkår. Med hensyn til en mulig anvendelse af undtagelsesbestemmelserne i TEUF's artikel 107, stk. 2 og 3, rådede Kommissionen ikke over oplysninger, som dokumenterede, hvorvidt betingelserne i fællesskabsrammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder fra 1999 var opfyldt.
(41)
En anden grund til, at den formelle undersøgelsesprocedure blev indledt, var, at Kommissionen var kommet til den foreløbige konklusion, at betingelserne i den godkendte støtteordning, der dannede grundlag for garantierne til fordel for Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH, ikke var opfyldt, og at garantierne derfor ikke var omfattet af denne støtteordning. Efter Kommissionens opfattelse skulle Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH på det pågældende tidspunkt betragtes som kriseramte virksomheder. Da Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH desuden var store virksomheder, skulle garantierne også ifølge denne støtteordning have været anmeldt individuelt til Kommissionen. Med hensyn til en eventuel anvendelse af undtagelsesbestemmelserne i TEUF's artikel 107, stk. 2 og 3, betvivlede Kommissionen, at betingelserne i fællesskabsrammebestemmelserne fra 1999 var opfyldt.
IV. PARTERNES BEMÆRKNINGER
(42)
Kommissionen har modtaget bemærkninger fra en part, der ikke ønsker sit navn frem, samt fra virksomhederne Prophete GmbH & Co. KG, Pantherwerke AG og Vaterland-Werke GmbH & Co. KG.
4.1. Bemærkninger fra en konkurrent, der ønsker at forblive anonym
(43)
I sine bemærkninger til procedurens indledning anfører konkurrenten, der ønsker at forblive anonym, at Biria AG i kraft af statsstøtten på 24,5 mio. EUR kunne sælge cykler til priser, der ligger under produktionsprisen, selv om konkurrenten har det mest rentable produktionsanlæg i Tyskland.
(44)
Endvidere kunne Biria AG kun præsentere et overskud i 2003, fordi pengeinstitutter havde givet afkald på fordringer på 8 567 mio. EUR. I de efterfølgende år 2004 og 2005 havde Biria AG på ny underskud.
(45)
Konkurrenten henviser endvidere til, at Biria blev solgt til Lone Star som led i en asset-deal. I den forbindelse havde Sachsen-LB og mittelständische Beteiligungsgesellschaft sandsynligvis givet afkald på en stor del af deres fordringer. Det nye Biria GmbH, der tilhører Lone Star-gruppen, har overtaget samtlige aktiver i det gamle Biria AG.
4.2. Prophete GmbH & Co. KG og Pantherwerke AG
(46)
I sine bemærkninger til procedurens indledning anførte Prophete GmbH & Co. KG og Pantherwerke AG (herefter »Prophete og Pantherwerke«), at Biria i kraft af statsstøtten kunne sælge til priser, som ikke var holdbare under normale markedsvilkår. Begge virksomheder er Birias konkurrenter og dermed direkte berørt af støtten.
(47)
Biria-gruppen er Tysklands største cykelproducent med en årlig produktion på ca. 700 000 cykler. Selskaberne i Biria-gruppen er repræsenteret inden for to segmenter på cykelmarkedet, ikke-specialiserede detailhandlere og grossister inden for cykelbranchen.
(48)
Segmentet for ikke-specialiserede detailhandlere omfatter hele detailhandelen via større detailkæder og postordrehandel. Cyklerne i dette segment koster normalt mellem 100 og 199 EUR. Ifølge Prophetes og Pantherwerkes skøn sælges der på dette marked ca. 1,5 millioner cykler, og Biria har med 650 000 solgte cykler en andel på ca. 50 % af dette segment.
(49)
På engrosmarkedet har Biria-gruppen ifølge Phophete og Pantherwerke også en dominerende stilling. Dette markedssegment tegner sig for en samlet handel på 150 000-200 000 cykler. På dette marked sælges cykler til op til 400 EUR. I dette segment konkurrerer Biria direkte med Pantherwerke.
(50)
Prophete og Pantherwerke har i årevis kunnet konstatere, at Biria-gruppens priser konstant ligger under de andre producenters. Denne forskel kan ikke forklares økonomisk. Selv om Biria-gruppen ganske vist på grund af sin dominerende stilling på markedet kan indkøbe større mængder, giver dette sig ikke udslag i mere favorable vilkår. Phophete og Pantherwerke formoder, at virksomheden inden for de seneste år har lidt betydelige tab som følge af Biria-gruppens lave salgspriser.
(51)
Med hensyn til det passive kapitalindskud betvivler Phophete og Pantherwerke, at en privat investor ville have foretaget et sådan indskud i betragtning af Bike systems økonomiske situation i marts 2001.
(52)
Ifølge Prophete og Pantherwerke er de to garantier, der blev ydet Sachsen Zweirad GmbH og Biria i 2003 og 2004, ikke i overensstemmelse med Fællesskabets regler på støtteområdet. Prophete og Pantherwerke er af den opfattelse, at de begunstigede virksomheder var i vanskeligheder, da garantierne blev ydet. Det nye Biria skal betragtes som retssuccessor efter de to tidligere selskaber, som det er oprettet på grundlag af. Det nyetablerede selskabs åbningsbalance var imidlertid ikke meget oplysende.
(53)
Indrømmelsen af de to garantier er i strid med princippet om, at der kun kan ydes støtte én gang, da de økonomiske aktiviteter i de selskaber, der udgør Biria-gruppen, kun har kunnet opretholdes, fordi der gentagne gange er ydet statsstøtte.
(54)
Der er ikke truffet nogen kompensationsforanstaltninger for at udligne de negative virkninger for konkurrenterne. Der er ikke gjort noget forsøg på at begrænse Biria-gruppens tilstedeværelse på markedet. Tværtimod går denne gruppes koncept ud på at udbygge sin forretningsaktiviteter ved hjælp af en aggressiv prispolitik. Biria har på sin hjemmeside meddelt, at selskabet i 2005 vil øge cykelsalget med 850 000 i forhold til 2004. Prophete og Pantherwerke henviser endvidere til en pressemeddelelse, hvoraf det fremgår, at Biria AG's ejer skulle have solgt forretningen til den private kapitalfond Lone Star.
4.3. Vaterland-Werke GmbH & Co. KG
(55)
I sine bemærkninger til procedurens indledning anfører Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (Vaterland-Werke), at Biria-gruppen med en produktion på 700 000-800 000 cykler om året er den største cykelproducent i Tyskland. MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke har med en produktion på 700 000 cykler om året en lige så stor produktion. Andre producenter fremstiller kun mellem 250 000 og 400 000 cykler.
(56)
Vaterland-Werke og Biria er begge aktive inden for den ikke-specialiserede detailhandel, som også omfatter større indkøbskæder og store postordrefirmaer. Inden for dette segment er der en meget stærk konkurrence, og Biria er kendt for sin aggressive adfærd med priser, der ligger under kostpriserne. En sådan adfærd er kun mulig, hvis der er tale om eksterne finansieringskilder, i Birias tilfælde i form af statsstøtte. Det er en trussel for alle de små konkurrenter, som ikke modtager statsstøtte. Vaterland-Werke er særlig berørt, og ledig kapacitet kan ikke udnyttes til alternative ordrer. Da der er overkapacitet på markedet, vil en enhver kapacitetsudvidelse, der gennemføres af en producent ved hjælp af statsstøtte, være til skade for de øvrige konkurrenter.
(57)
Hvad angår det passive kapitalindskud, betvivler Vaterland-Werke, at en privat investor ville have foretaget et sådan indskud i betragtning af Bike Systems' økonomiske situation i marts 2001.
(58)
Ifølge Vaterland-Werke er de to garantier, der blev ydet Sachsen Zweirad GmbH og Biria i 2003 og 2004, ikke i overensstemmelse med Fællesskabets støtteregler. De begunstigede virksomheder var angiveligt i vanskeligheder, da garantierne blev ydet. Det nye selskab Biria skal betragtes som de to tidligere virksomheders retssuccessor, fordi det er oprettet på basis af disse. Det nyetablerede selskabs åbningsbalance var imidlertid ikke meget oplysende.
(59)
Ydelsen af de to garantier er i strid med princippet om, at der kun kan ydes støtte én gang, da de økonomiske aktiviteter i de selskaber, der udgør Biria-gruppen, kun har kunnet opretholdes med statsstøtte.
(60)
Der er ikke truffet nogen kompensationsforanstaltninger for at udligne de negative virkninger for konkurrenterne. Der er ikke gjort noget forsøg på at begrænse Biria-gruppens tilstedeværelse på markedet. Tværtimod går denne gruppes koncept ud på at udbygge sin forretningsaktiviteter ved hjælp af en aggressiv prispolitik. Biria har på sin hjemmeside meddelt, at selskabet i 2005 vil øge cykelsalget med yderligere 850 000 i forhold til 2004. VaterlandWerke henviser endvidere til en pressemeddelelse, hvoraf det fremgår, at Biria AG's ejer skulle have solgt forretningen til den private kapitalfond Lone Star.
4.4. Støttemodtagerne
(61)
I sine bemærkninger af 7. juni 2010, efter at Domstolen havde annulleret den oprindelige beslutning, fremlagde støttemodtagerne supplerende oplysninger.
(62)
De mente bl.a., at Kommissionen ved vurderingen af gbb's passive kapitalindskud i Bike Systems (foranstaltning 1) burde tage hensyn til, at der forelå en såkaldt »Patronatserklärung« fra Biria GmbH. Dette Biria GmbH er en anden juridisk person end det selskab, der blev etableret ved fusionen mellem (det tidligere) Biria AG og Sachsen-Zweirad GmbH, som er nævnt i betragtning 20. Det Biria GmbH, som udstedte »Patronat-erklæringen« til fordel for Bike Systems er forgængeren for (det tidligere) Biria AG.
V. TYSKLANDS BEMÆRKNINGER
(63)
I sine bemærkninger til procedurens indledning anfører Tyskland, at gbb's passive kapitalindskud blev foretaget på markedsvilkår. Tyskland er enig med Kommissionen i, at der er højere risiko forbundet med et passivt kapitalindskud end med et traditionelt lån. Betingelserne for det passive kapitalindskud var imidlertid fastsat på en sådan måde, at bestemmelserne i Kommissionens meddelelse om metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten fra 1997 er overholdt. Ifølge denne meddelelse er referencesatsen en minimumssats, der kan forhøjes i tilfælde af særlig risiko. I dette tilfælde kan der være tale om et tillæg på mindst 400 basispoint.
(64)
Kompensationen for det passive kapitalindskud andrager ifølge de tyske oplysninger 12,25 % (en fast sats på 8,75 % og 3,5 % afhængigt af overskud). Hermed ligger den ca. 600 basispoint over Kommissionens referencesats på 6,33 %. Gbb har hermed taget hensyn til, at virksomheden befandt sig i en omstruktureringsfase, og at risikoen i forbindelse med det passive kapitalindskud var forhøjet som følge af virksomhedens omlægning og manglende sikkerhed. Der er taget hensyn til den ekstra risiko ved det yderligere tillæg på 200 basispoint.
(65)
Beslutningen om det passive kapitalindskud var endvidere truffet på grundlag af en prognose, ifølge hvilken virksomhedens omsætning ville stige fra 0,89 mio. EUR i 2001 til 3,38 mio. EUR i 2003. Tyskland konkluderer derfor, at den aftalte kompensation for det passive kapitalindskud på 12,25 % på passende måde afspejler risikoen. Tyskland mener endvidere, at det er uden betydning, at en del af kompensationen var variabel, da det er kutyme ved passive kapitalindskud og i overensstemmelse med en markedsøkonomisk investors adfærd.
(66)
Med hensyn til garantien til fordel for Sachsen Zweirad GmbH anfører Tyskland, at virksomheden ikke befandt sig i vanskeligheder på det tidspunkt, garantien blev ydet, og ikke udviste nogen af de typiske tegn på en kriseramt virksomhed som defineret i Fællesskabets rammebestemmelser fra 1999. I 2003 havde virksomheden bl.a. (indtil fusionen med Biria i oktober) en positiv egenkapital på 404 mio. EUR og et overskud på 2,1 mio. EUR. Virksomhedens økonomiske situation blev forbedret i 2003 i forhold til 2001/2002 som følge af de konsolideringsbestræbelser, der indledtes i slutningen af 2002, samt en gunstigere markedssituation.
(67)
Selv om virksomhedens likviditetssituation var vanskelig, var den ikke »alvorlig«. Der var ikke nogen risiko for, at de private pengeinstitutter ikke ville forlænge deres kreditter. De høje rentebetalinger ville heller ikke have resulteret i likviditetsproblemer, som hævdet af Kommissionen.
(68)
Hvad angår garantien til Biria GmbH (det senere Biria AG) anfører Tyskland, at den var ydet på grund af Biria-gruppens nye koncept, der gik ud på at fusionere gruppens organisation og koncentrere indkøb, produktionsansvar og distribution hos Biria GmbH. Ud over finansieringsbehovet til at øge omsætningen, omfattede planen også en omlægning af gruppens samlede finansiering.
(69)
Ifølge Tysklands opfattelse var Biria GmbH (nu Biria AG) ikke nogen kriseramt virksomhed, da garantien blev ydet. I denne forbindelse skal der sondres mellem det gamle og det nye Biria AG. Det nye selskab kunne kun betragtes som kriseramt, hvis det havde arvet det gamle selskabs vanskeligheder (hvis det gamle selskab havde været i vanskeligheder). Det var imidlertid ikke tilfældet med det nye Biria AG. Det nye Biria AG opstod ved en fusion mellem det gamle Biria AG og Sachsen Zweirad GmbH. Sachsen Zweirad GmbH, der på ingen måde var i vanskeligheder, var økonomisk dominerende ved fusionen. Derfor kan man ikke automatisk gå ud fra, at det nye Biria var i vanskeligheder. Selv om det gamle Biria AG havde været i vanskeligheder, medførte fusionen med Sachsen Zweirad GmbH ikke automatisik, at det nye Biria AG var i vanskeligheder.
(70)
Tyskland påpegede endvidere, at grunden til, at en af de private banker trak sig ud af finansieringen af virksomheden, var, at der var gennemført en strategisk omlægning inden for banken som følge af en fusion. De to øvrige banker bragte på samme tidpunkt deres engagement til ophør. Det kan dog ikke tages som tegn på manglende tillid, da en af disse banker fortsat var med til at finansiere to enkeltprojekter.
(71)
Tyskland henviste endvidere til, at fusionen mellem Sachsen Zweirad GmbH og Biria AG ikke havde til formål at omgå støttebestemmelserne og klassificeringen af virksomheden som en kriseramt virksomhed, men var en følge af gruppens nye koncept.
(72)
Med hensyn til bemærkningerne fra den konkurrent, der ønsker at forblive anonym, anfører Tyskland, at tallene for konkurrentens og Birias omkostningsstruktur ikke kan sammenlignes. Konkurrentens omsætning er øget, mens Biria-gruppens salg gik tilbage. Samtidig faldt konkurrentens EBITDA (driftsresultat før renter, skat og afskrivninger), medens Biria-gruppens fortsat lå på samme niveau. Det viser, at Biria ikke sælger til dumpingpriser, og at konkurrenten tværtimod har ført en mere aggressiv prispolitik end Biria-gruppen.
(73)
De økonomiske vanskeligheder, som konkurrenten tilsyneladende har haft på grund af Biria-gruppens adfærd, var hverken dokumenteret eller beskrevet på en sammenhængende måde. Det er desuden normalt, at en virksomhed bliver underbudt af en konkurrent på et marked med fri konkurrence.
(74)
Med hensyn til Biria-gruppens salg af aktiver til Lone Star-gruppen fremlagde Tyskland oplysninger om selve salget og indfrielsen af private og offentlige fordringer.
(75)
Som svar på bemærkningerne fra Prophete, Pantherwerke og Vaterland-Werke anfører Tyskland, at cykelmarkedet kan opdeles i tre og ikke i to segmenter som hævdet af disse virksomheder. De tre segmenter er engroshandlen inden for branchen, postordresalg og selvbetjeningsforretninger. Biria har en stærk position inden for postordrehandelen, som imidlertid i mindre grad skyldes en aggressiv prispolitik, men snarere overholdelse af leveringsfrister. Inden for selvbetjeningssegmentet er MIFA AG den førende udbyder, mens Birias andel ligger på under 10 %.
(76)
Tyskland tilbageviser Vaterland-Werkes påstand om, at Biria planlægger en udvidelse af sine aktiviteter gennem en aggressiv prispolitik og henviser til de oplysninger, der allerede er fremlagt under undersøgelsesproceduren. Tyskland oplyser, at Biria AG i 2003 producerede 670 000 cykler, og produktionen siden har været faldende.
VI. VURDERING
(77)
Ifølge EUF-traktatens artikel 107, stk. 1 er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Ifølge EF-Domstolens retspraksis er kriteriet for påvirkning af samhandelen opfyldt, hvis støttemodtageren udøver en økonomisk virksomhed, der er genstand for samhandelen mellem medlemsstaterne.
(78)
For at undersøge, om der foreligger statsstøtte, definerer Kommissionen først den relevante virksomhed. Herefter undersøger den for hver enkelt foranstaltning, om betingelserne i artikel 107, stk. 1 i TEUF er opfyldt. Derefter beregnes støtteelementet og det vurderes, om foranstaltningen er forenelig med fællesmarkedet.
6.1. Støttemodtager
(79)
Støtten blev ydet Sachsen Zweirad GmbH og Biria samt Bike Systems, der er Birias datterselskab. Den 7. november 2005 solgte Biria størstedelen af sine aktiver til to virksomheder i Lone Star-Gruppen, der er en privat kapitalfond. Kommissionen fastslog, at salget ifølge de foreliggende oplysninger skete efter et åbent, gennemsigtigt og betingelsesløst udbud. Ifølge de tyske oplysninger blev salgsværdien af aktiverne af en sagkyndig fastsat til 10,7 Mio. EUR. Prisen på 11,5 mio. EUR, der blev betalt af Lone Star-gruppen, lå derfor over vurderingsprisen.
(80)
På basis af de foreliggende oplysninger konkluderer Kommissionen, at der ikke er noget, der tyder på, at Lone Star-gruppen ville opnå nogen som helst fordel af støtten, og hermed direkte eller indirekte blive begunstiget af den støtte, der var ydet Biria GmbH og Bike Systems.
6.2. Foranstaltning 1: et passivt kapitalindskud - angiveligt på markedsvilkår
(81)
Det passive kapitalindskud (foranstaltning 1) blev foretaget af gbb. Ifølge de tyske oplysninger blev kapitalandelen erhvervet som led i gbb's eget program, så den kan ikke henføres til statslige midler. Som nævnt i beslutningen om procedurens indledning tager Kommissionen til efterretning, at gbb, på det tidspunkt, hvor andelen blev erhvervet, var et fuldtejet datterselskab af Deutsche Ausgleichsbank, som igen var 100 % -ejet af Forbundsrepublikken Tyskland. gbb er derfor en offentlig virksomhed. Ifølge Domstolens retspraksis betragtes offenlige virksomheders midler altid som statsmidler (11).
(82)
Derfor kræver Kommissionen, at denne foranstaltning henføres til staten. I sag C-482/99 (Stardust) traf Domstolen derfor følgende dom (betragtning 53-56):
»53.
Der kan i så henseende ikke stilles krav om bevis for, at de offentlige myndigheder konkret ved en anvisning har tilskyndet en offentlig virksomhed til at træffe de pågældende støtteforanstaltninger. For det første er der nemlig på grund af de tætte forbindelser mellem staten og de offentlige virksomheder en reel risiko for, at der via disse tildeles statsstøtte, som er svært gennemskuelige og i strid med traktatens regler om statsstøtte.
54.
For det andet er det normalt meget vanskeligt for tredjemand, netop på grund af de privilegerede forbindelser mellem staten og de offentlige virksomheder, at påvise i et konkret tilfælde, at en offentlig virksomhed har truffet støtteforanstaltninger efter anvisning fra offentlige myndigheder.
55.
Af disse grunde må det antages, at en støtteforanstaltning, som er truffet af en offentlig virksomhed, efter omstændighederne kan tilregnes staten på grundlag af en bedømmelse af sagens omstændigheder som helhed og den sammenhæng, hvori foranstaltningen er truffet. Hvad dette spørgsmål angår har Domstolen eksempelvis taget hensyn til, at det pågældende organ ikke kunne træffe den anfægtede beslutning uden at tage hensyn til kravene fra de offentlige myndigheder (jf. bl.a. dommen i sag Van der Kooy m.fl. mod Kommissionen, præmis 37), eller at de offentlige virksomheder, gennem hvem støtten var ydet, var forpligtet til, ud over de organisatoriske forhold, hvorved de offentlige virksomheder var knyttet til staten, at tage hensyn til direktiverne fra »comitato interministeriale per la programmazione economica« (CIPE) (jf. dommene af 21.3.1991 i sag C-303/88, Italien mod Kommissionen, præmis 11 og 12, og i sag C-305/89, Italien mod Kommissionen, præmis 13 og 14).
56.
Også andre omstændigheder kan have betydning for, om en stat kan tilregnes en støtteforanstaltning, der er truffet af en offentlig virksomhed, nemlig navnlig om denne er integreret i den offentlige forvaltning, karakteren af dens aktiviteter og om disse udøves på markedet under normale konkurrencevilkår med deltagelse fra private erhvervsdrivende, virksomhedens juridiske status - det være sig, om den henhører under den offentlige ret eller privatrettens regler for selskaber - udstrækningen af de offentlige myndigheders kontrol med administrationen af virksomheden eller enhver anden omstændighed, som i det konkrete tilfælde indicerer, at de offentlige myndigheder er impliceret deri, eller som tværtimod sandsynliggør, at de ikke er impliceret i vedtagelsen af en foranstaltning, når endvidere henses til dennes rækkevidde, indhold eller hermed forbundne betingelser.«
(83)
I det foreliggende tilfælde har Kommissionen fundet sådanne omstændigheder, som giver mulighed for at konkludere, at gbb's beslutning kan tilregnes staten.
(84)
Gbb havde således af Forbundsregeringen fået overdraget en række udviklingsopgaver og var eksempelvis ansvarlig for konsoliderings- og vækstfonden i Østtyskland, som har til opgave at stille kapital til rådighed for små og mellemstore virksomheder i Østtyskland for at styrke deres egenkapitalgrundlag.
(85)
Kommissionen fastslår for det andet, at gbb's historie viser, at staten var stærkt impliceret i virksomhedens beslutninger. Som offentlig virksomhed var gbb først underlagt det ansvarlige ministerium, og flertalles af gbb's bestyrelsesmedlemmer repræsenterede myndighederne. Efter at gbb blev et aktieselskab, hører dets moderselskab, Deutsche Ausgleichsbank, under det ansvarlige ministerium, og bankens bestyrelse domineres af repræsentanter for myndighederne.
(86)
For det tredje fastslår Kommissionen, at moderselskabet, Deutsche Ausgleichsbank på tidspunktet for erhvervelsen af kapitalandelen var en offentlig virksomhed under det tyske indenrigsministerium, hvis bestyrelse hovedsageligt var sammensat af repræsentanter for ministerier på forbundsstats- eller delstatsplan eller medlemmer af den tyske Forbundsdag. Deutschen Ausgleichsbank har ikke lov til at erhverve kapitalandele i andre virksomheder uden forudgående godkendelse fra bestyrelsen eller det tilsynsførende ministerium. Derfor kontrollerede staten gbb's forretningsafgørelser gennem moderselskabet, også efter at gbb blev omdannet fra en offentlig virksomhed til et aktieselskab.
(87)
For det fjerde fastslår Kommissionen, at Tyskland i 2002 accepterede passende foranstaltninger vedrørende de tyske udviklingsbanker (12). Disse foranstaltninger vedrører også Deutsche Ausgleichsbank. På basis heraf skal Deutschen Ausgleichsbanks aktiviteter begrænses til udvikling af strukturelle, økonomiske og samfundsmæssige foranstaltninger og de public-service opgaver, der varetages af den offentlige ejer. Kommissionen mener derfor, at Deutsche Ausgleichsbank hermed er en del af den offentlige forvaltning, og at alle virksomhedens handlinger derfor kan tilregnes staten.
(88)
Kommissionen fastslår for det femte, at det passive kapitalindskud tilsyneladende falder ind under udviklingsopgaven »finansiering af små og mellemstore virksomheder« (13).
(89)
Kommissionen konkluderer derfor, at denne foranstaltning kan tilregnes staten.
(90)
Efter tysk opfattelse blev gbb's passive indskud i Bike Systems (foranstaltning nr. 1) foretaget på markedsvilkår. Risikoen ved et passiv kapitalindskud svarer til risikoen ved et efterstillet lån og skal derfor behandles som et lån med stor risiko. I tilfælde af insolvens eller likvidation bliver det passive kapitalindskud først tilbagebetalt, efter at alle andre forpligtelser er indfriet. Risikoen i forbindelse med det passive kapitalindskud er derfor højere end ved et traditionelt banklån til en investering, som normalt er sikret på bankens vilkår. Den gennemsnitlige rentesats på markedet for mellem- og langsigtede lån med normal sikkerhed var 6,33 %, da foranstaltningen blev ydet. Kompensationen for et sådant indskud burde derfor ligge væsentligt over denne sats.
(91)
Der blev for indskuddet fastsat en fast kompensation på 8,75 % samt en variabel kompensation på 3,5 % (14), der var afhængig af et eventuelt overskud. Den aftalte kompensation ligger derfor over Kommissionens referencesats.
(92)
Det understreges dog, at denne konklusion forudsætter, at Bike Systems kan genoprette sin rentabilitet. Bike Systems var imidlertid sluppet ud af en konkurssituation efter at have accepteret en insolvensplan. Virksomhedens fremtidsudsigter var usikre, da der kun i begrænset omfang var gennemført en omstrukturering. Efter balancen i 2001 havde virksomheden stadig underskud hvert år. Egenkapitalen var fortsat negativ, selv om det ikke medførte insolvens takket være skjulte reserver. Bike Systems skal derfor betragtes som en kriseramt virksomhed på det pågældende tidspunkt.
(93)
Med hensyn til Patronats-erklæringen (se betragtning 62) fastslår Kommissionen for det første, at denne oplysning ikke forelå, da den første beslutning blev truffet. Ordlyden af ovennævnte erklæring blev først fremlagt under retssagen.
(94)
Ifølge Patronats-erklæringen af 6. marts 2001 tager Biria GmbH det passive kapitalindskud til efterretning og forpligter sig til, at Bike Systems i erklæringens løbetid bliver ledet og finansieret på en måde, der sikrer, at virksomheden kan indfri sine forpligtelser i forbindelse med det passive kapitalindskud.
(95)
Hertil har Kommissionen følgende bemærkninger:
(96)
Hvad angår moderselskabets (Patron) finansielle styrke anførte Tyskland, at Biria GmbH i 2001 ikke havde nogen omsætning af betydning, virksomheden agerede kun som distributør for de andre virksomheder i gruppen (15). Hvad angår den økonomiske rentabilitet (16) havde virksomheden i 1999 et beskedent overskud på 205 000 DEM efter fradrag af skat og i 2000 et nettotab på 473 000 DEM.
(97)
Som følge af underskuddene var virksomhedens egenkapital negativ i 1999. Egenkapitalen blev positiv i 2000, men det skyldtes ikke virksomhedens driftsresultat men overførsel af overskud fra datterselskabet Sachsen Zweirad (17). Kommissionen fastslår, at Patronats-erklæringen ikke blev udstedt af en virksomhed i samme gruppe, som befandt sig i en solid økonomisk situation, men af moderselskabet, der klarede sig dårligere.
(98)
Kommissionen konkluderer derfor, at Biria GmbH - uanset om virksomheden formelt betragtes som en kriseramt virksomhed i henhold til rammebestemmelserne om støtte til redning og omstrukturing fra 1999 - ville have været i stand til at indfri eventuelle krav som følge af Patronats-erklæringen vedrørende de passive kapitalindskud på over 2 Mio. EUR. Som allerede nævnt skal det understreges, at det regnskabsmæssige overskud i 2000 (inden udstedelsen af Patronats-erklæringen) reelt udelukkende byggede på overførsel af overskud fra datterselskabet og ikke på virksomhedens resultat, og at egenkapitalen ville have været negativ uden denne overførsel (inkl. tegnet kapital og andre former for kapital, som f.eks. reserver og likvide midler i balancen). Det er derfor et spørgsmål, hvorledes Biria GmbH ville have kunnet forhindre, at Bike Systems gik konkurs. Kommissionen mener derfor, at den foreliggende Patronats-erklæring ikke har nogen reel økonomisk betydning med hensyn til at afhjælpe Bike Systems' vanskeligheder, og derfor ikke udgør nogen sikkerhedsstillelse af værdi, som ville kunne medvirke til at mindske den kompensation, som en markedsøkonomisk investor ville have krævet for det passive kapitalindskud.
(99)
Kommissionen konkluderer derfor, at kompensationen ikke stod i et rimeligt forhold til risikoen, og at det passive kapitalindskud ikke var foretaget på markedsvilkår. Med kapitalindskuddet har Bike Systems derfor opnået en fordel, som virksomheden ikke ville kunne opnå på markedet.
(100)
Såvel Bike Systems som Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH fremstiller cykler. Da dette produkt handles på tværs af grænserne, truer foranstaltningerne med at fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.
6.3. Foranstaltning 2 og 3: Støtte, der angiveligt er dækket af godkendte støtteordninger
(101)
Garantien til fordel for Sachsen Zweirad GmbH til et driftslån på 5,6 mio. EUR (foranstaltning 2) og garantien til fordel for Biria GmbH (nu Biria AG) til et driftslån på 24,875 mio. EUR (foranstaltning 3) blev ydet på basis af Fristaten Sachsens garantibestemmelser (18). Ifølge dette godkendte støtteprogram kan der stilles garantier til lån på over 5 mio. DEM (2,6 mio. EUR) til nyinvesteringer og i særlige tilfælde til supplerende finansiering og fremskaffelse af driftskapital til sunde virksomheder. I undtagelsestilfælde kan der også godkendes finansiering af konsolidering og omstrukturering. Indrømmelse af garantier til omstrukturering af en stor virksomhed skal dog i hvert enkelt tilfælde anmeldes til Kommissionen..
(102)
Ifølge Tyskland blev de gældende regler overholdt, og garantierne er derfor i overensstemmelse med ordningen. Tyskland er af den opfattelse, at Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH (i dag Biria AG) ikke var i vanskeligheder på det tidspunkt, da garantien blev ydet. Garantierne blev ydet som sikkerhed for driftslån, hvilket er tilladt ifølge støtteordningen.
(103)
Kommissionen er ikke enig i, at garantierne er i overensstemmelse med den støtteordning, på hvis grundlag de tilsyneladende er ydet. I modsætning til Tyskland finder Kommissionen som nedenfor belyst, at Sachsen Zweirad GmbH var en kriseramt virksomhed på det tidspunkt, da garantien blev stillet i marts 2003, og at Biria GmbH ligeledes var i vanskeligheder på det tidspunkt, garantien blev stillet i december 2003. Indrømmelse af garantier til omstrukturering af en kriseramt virksomhed skal imidlertid i hvert enkelt tilfælde anmeldes til Kommissionen.
(104)
Ifølge tysk opfattelse udviste Sachsen Zweirad GmbH ikke nogle af de typiske tegn for kriseramte virksomheder, der er nævnt i rammebestemmelserne fra 1999. Kommissionen henviser til, at de i punkt 6 i rammebestemmelserne anførte typiske symptomer for en kriseramt virksomhed kun er holdepunkter for, hvornår en virksomhed kan betragtes som kriseramt, men skal dog ikke betragtes som betingelser, der skal være opfyldt kumulativt. Sachsen Zweirad GmbH havde i 2001 som resultat af den ordinære drift et underskud på 1 274 000 EUR og i 2002 et underskud på 733 000 EUR. Underskuddene blev overtaget af moderselskabet Biria i overensstemmelse med aftalen om overskudsoverførsel. Omsætningen faldt i 2002 sammenlignet med 2001.
(105)
Ifølge resultatopgørelsen for 2002 havde Sachsen Zweirad GmbH også likviditetsproblemer. Det fremgår udtrykkeligt af årsberetningen, at Sachsen Zweirad GmbH's likviditetssituation havde været anspændt på grund af store udgifter til forfinansiering af gruppens varelager og vækst inden for gruppen. Ifølge årsberetningen kunne virksomheden kun overleve, hvis bankerne ville forlænge eller omlægge de eksisterende kreditlinjer.
(106)
Ifølge Tysklands opfattelse var der ikke nogen fare for, at de private banker ikke ville forlænge deres kreditter. Det ændrer imidlertid ikke det forhold, at virksomhedens likviditetssituation var anspændt. Ifølge årsberetningen havde de fleste kreditter en restløbetid på under fem år, hvilket på ingen måde er optimalt til at finansiere virksomhedens drift, og hvilket øger risiciene for virksomheden. De kortfristede kreditter medførte desuden høje rentebetalinger (selv om de var lidt faldende i 2002 i forhold til 2001), som var en yderligere belastning for virksomhedens likviditet.
(107)
Derfor konkluderer Kommissionen, at Sachsen Zweirad GmbH på det tidspunkt, hvor garantien blev stillet, skal betragtes som en kriseramt virksomhed, og at garantien derfor skal betragtes som en garanti til omstrukturering. Da en sådan garanti til store virksomheder skal anmeldes individuelt til Kommissionen, var betingelserne i den godkendte støtteordning, som angiveligt dannede grundlag for garantien, ikke opfyldt, og garantien var derfor ikke omfattet af denne støtteordning.
(108)
Biria blev oprettet med virkning fra 1. oktober 2003, da det gamle Biria AG blev fusioneret med datterselskabet Sachsen Zweirad GmbH.
(109)
Efter tysk opfattelse skal der sondres klart mellem Biria og det gamle Biria AG og Sachsen Zweirad GmbH, da der ved fusionen opstod et nyt selskab. Spørgsmålet om, hvorvidt dette selskab var kriseramt, da garantien blev stillet den 9. december 2004, skal derfor vurderes på grundlag af det nyfusionerede selskabs åbningsbalance. Denne åbningsbalance viser, at Biria GmbH ikke kan betragtes som en kriseramt virksomhed.
(110)
Kommissionen er ikke enig i dette synspunkt. Det nyfusionerede Biria GmbH kan ikke betragtes adskilt fra det tidligere Biria AG og Sachsen Zweirad GmbH, da det er oprettet ved en fusion mellem de to selskaber. Ellers ville det være let for virksomheder at omgå betegnelsen »kriseramt virksomhed« ved enten at fusionere med andre økonomiske enheder eller oprette nye selskaber. Det tidligere Biria AG havde ligeledes underskud i 2002 og havde lige så store likviditetsproblemer som Sachsen Zweirad GmbH. Biria GmbH overtog det gamle Biria AG's og Sachsen Zweirad GmbH's gæld og forpligtelser. Biria GmbH ejer desuden de samme aktiver og udfører samme aktiviteter som det gamle Biria AG og Sachsen Zweirad GmbH. Kommissionen mener derfor, at Biria GmbH overtog det gamle Biria AG's og Sachsen Zweirad GmbH's vanskeligheder.
(111)
Sachsen Zweirad GmbH var ifølge Tyskland økonomisk dominerende ved fusionen. Sachsen Zweirad GmbH havde ikke været i vanskeligheder, og det kan derfor ikke automatisk antages, at det nye Biria AG var i vanskeligheder. I modsætning til tysk opfattelse mener Kommissionen, at Sachsen Zweirad GmbH var i vanskeligheder. Det nye Biria GmbH har derfor også »arvet« Sachsen Zweirad GmbH's vanskeligheder.
(112)
Ifølge årsberetningen for 2003 blev omstruktureringen og reorganiseringen af Biria gruppen fortsat i 2003. Denne proces var allerede indledt i 2002 og omfattede en omlægning af gruppens finansielle forhold. På basis af Sachsens garanti for lånet på 24 875 mio. EUR udarbejdede Biria-gruppen en ny plan for finansieringen af sine aktiviteter på mellemlang sigt. Den nye finansieringsplan omfattede også en væsentlig tilpasning af rentesatserne og hermed nedbringelse af den høje rentebyrde.
(113)
Samtidig blev bankpoolen reorganiseret: tre banker erklærede sig parate til at give afkald på fordringer på 8 567 000 EUR - hvilket tilsyneladende repræsenterer over 50 % af deres fordringer - mod omgående indfrielse af de resterende fordringer. Derfor består det lån, der er dækket af garantien på 80 % i foranstaltning 3, af et driftslån på 8 mio. EUR, en kassekredit på 7,45 mio. EUR og en sæsonkredit på 9 425 mio. EUR.
(114)
På det tidspunkt, hvor garantien blev ydet, havde Biria alvorlige likviditetsproblemer og var derfor en kriseramt virksomhed. Denne vurdering støttes af, at tre banker trak sig ud af finansieringen af Birias aktiviteter og endog var parat til at give afkald på en stor del af deres fordringer, hvis de resterende fordringer blev indfriet omgående. Det viser, at bankerne havde alvorlig tvivl med hensyn til, hvorvidt Biria kunne honorere sine forpligtelser og betragtes som en rentabel virksomhed.
(115)
Over for dette argument hævder Tyskland, at bankerne trak sig ud af finansieringen på grund af en omlægning af deres forretningsstrategi. Kommissionen fastslår, at bankerne sandsynligvis har givet afkald på ca. 50 % af de udestående fordringer. Selv i tilfælde af, at bankerne har trukket sig ud af finansieringen på grund af en omlægning af deres forretningsstrategi, er det et tegn på, at bankerne anså det for højst usandsynligt, at de ville kunne få det fulde beløb af deres lån hjem.
(116)
Kommissionen konkluderer derfor, at Biria på tidspunktet, hvor garantien blev stillet, skulle betragtes som en kriseramt virksomhed, og at garantien derfor skal betragtes som garanti til omstrukturering. Bevilling af en sådan garanti til store virksomheder skal anmeldes individuelt til Kommissionen. Betingelserne i den godkendte støtteordning, der angiveligt dannede grundlag for garantien, var derfor ikke opfyldt, og garantien var derfor ikke omfattet af denne støtteordning.
(117)
De garantier, der betegnes som foranstaltning 2 og 3, blev ydet af Fristaten Sachsen og stammer derfor fra statslige midler og skal henføres til staten.
(118)
En foranstaltning skal endvidere begunstige støttemodtageren. Kommissionen mener, at de to omhandlede garantier gav Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH (nu Biria AG) en uberettiget fordel.
(119)
Af de grunde, der er redegjort for i punkt 2.2 og 3.2 i Kommissionens meddelelse om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte i form af garantier (19) (herefter »garantimeddelelsen«), opnår låntageren en fordel, når han ikke skal betale markedsprisen for garantien. Under visse omstændigheder ville låntageren som kriseramt virksomhed ikke være i stand til at finde et pengeinstitut, der ville være parat til at yde et lån uden offentlig garanti.
(120)
I det foreliggende tilfælde blev der ydet garantier til en kriseramt virksomhed, uden at der var fastsat kompensation på markedsvilkår til garanten (staten).
(121)
I punkt 3.2 i meddelelsen om garantier fastsættes fire betingelser, som alle skal være opfyldt for at statsstøtte i form af en garanti kan udelukkes:
1)
Låntageren er ikke en kriseramt virksomhed.
2)
Garantiens størrelse kan måles korrekt på det tidspunkt, hvor garantien ydes.
3)
Garantien dækker højst 80 % af det udestående lån.
4)
Der betales markedspris for garantien.
(122)
Efter at have anvendt disse betingelser på det foreliggende tilfælde konstaterer Kommissionen for det første, at Sachsen Zweirad GmbH og Biria var kriseramte virksomheder på det tidspunkt, hvor garantierne blev ydet.
(123)
Der blev ikke betalt præmier for garantierne, og de blev ydet til at dække en kriseramt virksomheds låntagning. Alene det forhold, at der ikke blev betalt markedspris for garantierne, indebærer, at Sachsen Zweirad GmbH og Biria opnåede en fordel gennem foranstaltningen. På erhvervsmarkedet findes der ikke garantier, for hvilke der ikke betales markedspris. Det gælder især, når der er tale om garantier til kriseramte virksomheder, som muligvis ikke kan tilbagebetale deres lån.
(124)
På grundlag af ovennævnte meddelelse om garantier kan det derfor konkluderes, at garantien indebærer statsstøtte.
(125)
Kommissionen konkluderer derfor, at garantierne har begunstiget Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH (nu Biria AG), da de to virksomheder ikke kunne have opnået disse garantier på markedet på samme vilkår.
(126)
Af de grunde, der allerede er anført i betragtning 100, kan foranstaltning 2 og 3 derfor bidrage til at forvride konkurrencen og påvirke samhandelen.
6.4. Konklusion vedrørende forekomst af støtte
(127)
Kommissionen konkluderer derfor, at det passive kapitalindskud og de to garantier indebærer statsstøtte efter artikel 87, stk. 1 i TEUF, og at begge garantier ikke er ydet i overensstemmelse med en godkendt støtteordning. Foranstaltning 1, 2 og 3 udgør derfor ny støtte og skal derfor vurderes som sådan.
6.5. Beregning af støtteelementet
(128)
Ifølge punkt 4.1 i meddelelsen om garantier anses en individuel garanti eller en garantiordning for at indebære statsstøtte, når den ikke opfylder det markedsøkonomiske investorprincip. Derfor skal der foretages en beregning af statsstøtteelementet for at undersøge, om støtten kan anses for forenelig med fællesmarkedet i henhold til undtagelsesbestemmelserne. Kommissionen skal derfor først beregne støtteelementet, inden den undersøger støttens forenelighed.
(129)
Meddelelsen om garantier indeholder generelle principper for beregning af støtteelementet.
(130)
Efter Kommissionens opfattelse kan størrelsen af en statsgaranti principielt svare til maksimumsbeløbet for det tilgrundliggende lån, når støttemodtageren ikke af egen kraft kan skaffe sig adgang til kapitalmarkederne (se punkt 2.2 og 4.1 litra a) i garantimeddelelsen.).
(131)
Reglerne om beregning af støtteelementet er fastsat i punkt 4.1 (Generelle betragtninger), 4.2 (Støtteelement i individuelle garantier) og 4.4 (Støttteelement i garantiordninger) i meddelsen om garantier. Kommissionen anvender i det foreliggende tilfælde disse regler som følger.
(132)
Punkt 4.2 i ovennævnte meddelelse bestemmer, at hvis der til sammenligning ikke kan findes nogen tilsvarende garantipræmie på de finansielle markeder, skal de samlede finansielle omkostninger ved et lån på markedet med eller uden garanti sammenlignes med hinanden (dvs. at rentesatsen for et tilsvarende lån uden garanti sammenlignes med rentesatsen med tillæg af garantipræmie for lånet med statsgaranti).
(133)
I mange tilfælde findes der ikke en sådan markedsrentesats. Kommissionen har derfor i sine meddelelser om metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten udviklet en metode, som af de i punkt 4.2 i garantimeddelesen nævnte grunde kan benyttes som erstatning for markedsrentesatsen.
(134)
Ifølge referencesatsmeddelsen fra 1997 fastsætter Kommissionen referencesatser, der skal afspejle den gennemsnitlige sats for de gældende rentesatser for mellem- og langsigtede lån med normal sikkerhed. I meddelelsen fra 1997 anføres endvidere, at denne referencesats er en minimumssats, som kan forhøjes i tilfælde med særlig stor risiko (f.eks. i tilfælde af kriseramte virksomheder, mangel på den sikkerhed, der normalt kræves af bankerne). I sådanne tilfælde kan der være tale om et tillæg på 400 basispoint eller endog mere. Et passivt kapitalindskud er ikke noget lån, men kan sammenlignes med et lån med særlig stor risiko, fordi det i tilfælde af konkurs, efterstilles alle andre fordringer, herunder de efterstillede lån. Det fremgår ikke af meddelelsen, om risikopræmier som følge af forskellige risici må kumuleres. En kumulering kan ikke udelukkes, men Kommissionen skal i sin beslutning begrunde, hvilken metode der er anvendt ved kumulering af forskellige risikopræmier på basis af en analyse af de metoder, der anvendes på de finansielle markeder (20).
(135)
I 2004 foretog Deloitte&Touche Wirtschaftsprüfungsgesellschaft GmbH en undersøgelse (herefter benævnt »undersøgelsen«) for Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Konkurrence. Ved hjælp af empiriske analyser påviste undersøgelsen (21) bl.a. risikopræmier, som kunne iagttages på markedet for virksomheder med forskellige risikoklassser og transaktioner med forskellig sikkerhedsstillelse. Det fremgår klart af undersøgelsen, at kombinationen af forskellige risikofaktorer (låntagers kreditværdighed, sikkerhedsstillelse) resulterer i forskellige tillæg til basissatsen.
(136)
Kommissionen har på grundlag af undersøgelsen videreudviklet sin metode for beregning af støtteelementet i lån i sin meddelelse om revision af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (22) (i det følgende benævnt »referensesatsmeddelelsen fra 2008«). Denne meddelelse fra 2008 afspejler den metode, der er fulgt i undersøgelsen: der anvendes en basissats, som forhøjes med et tillæg under hensyntagen til en virksomheds kreditværdighed og sikkerhedsstillelse.
(137)
Kommissionen mener endvidere, at beregningen af støtteelementet i de omhandlede støtteforanstaltninger er knyttet sammen med støttebegrebet. Ifølge Domstolens retspraksis står det klart, at spørgsmålet om, hvorvidt en støtte indebærer statsstøtte efter traktaten, skal vurderes på basis af objektive omstændigheder på det tidspunkt, hvor Kommissionen træffer sin afgørelse (23).
(138)
Kommissionen mener derfor, at referencesatsmeddelelsen fra 2008 er et passende grundlag for at beregne støtteelementet. I det følgende beregnes støtteelementet i de omhandlede støtteforanstaltninger derfor på basis af denne meddelelse.
(139)
Kommissionen er af den opfattelse, at støtteelementet i det passive kapitalindskud udgør forskellen mellem den kompensation, Bike Systems skulle have betalt på det frie marked for det passive kapitalindskud, og den faktisk betalte kompensation. Da Bike Systems var i vanskeligeheder, da det passive kapitalindskud blev foretaget, og der var en stor risiko forbundet hermed, kan støtteelementet udgøre op til 100 % af det passive kapitalindskud, da en markedsøkonomisk investor muligvis slet ikke ville have foretaget et sådant indskud (24).
(140)
Et passivt kapitalindskud er ikke noget lån, men kan sammenlignes med et lån med særlig stor risiko, fordi det i tilfælde af konkurs, efterstilles samtlige andre fordringer, herunder de efterstillede lån.
(141)
Som omtalt i betragtning 92 må situationen for Bike Systems, der netop havde afsluttet en insolvensprocedure, efter Kommissionens opfattelse anses for at være usikker. Virksomhedens fremtidsudsigter var usikre, da der kun var gennemført en begrænset omstrukturering af driften. Som nævnt i betragtning 92 skal virksomheden derfor betragtes som en kriseramt virksomhed. Desuden blev der ikke stillet nogen sikkerhed for det passive kapitalindskud, hvilket forøger risikoen for misligholdelse. Kommissionen mener derfor, at garantien skal betragtes som en transaktion med »ringe sikkerhedsstillelse« ifølge referencesatsmeddelelsen fra 2008. Udover den manglende sikkerhed er det passive kapitalindskud desuden efterstillet samtlige andre lån i tilfælde af konkurs, hvilket medfører, at riskoen for misligholdelse er endnu større. Efter Kommissionens opfattelse skal sidstnævnte omstændighed betragtes som en yderligere risikofaktor for den manglende sikkerhed, fordi den lave sikkerhedsgrad øger risikoen for, at en kreditors krav i tilfælde af låntagers insolvens ikke kan fyldestgøres umiddelbart som led i ophævelsen af sikkerhedsstillelsen, medens det forhold, at et krav rangerer lavt i konkursordenen betyder, at en kreditor i tilfælde af insolvens først kan få fyldestgjort sine krav efter de andre kreditorer og hermed sandsynligvis ikke får noget.
(142)
Efter Kommissionens opfattelse skal Bike Systems, der var kriseramt, da foranstaltningen blev ydet, klassificeres i kreditkategorien »dårlig«. Ifølge referencesatsmeddelelsen fra 2008 skal der for virksomheder i denne kreditkategori med lav sikkerhedsgrad anvendes et tillæg på op til 1 000 basispoint for at udelukke forekomst af støtte. I lyset af den manglende sikkerhed og den lave rangerering i konkursordenen anser Kommissionen et tillæg på 1 000 basispoints som passende.
(143)
Støtteelementet i det passive kapitalindskud udgør derfor differencen mellem referencesatsen med tillæg af 1 000 basispoint og den kompensation, der skulle betales for det passive kapitalindskud.
(144)
Ved beregningen af støtteelementet kan der kun til dels tages hensyn til den variable kompensation på 3,5 %, da den er afhængig af, om virksomheden får overskud. Virksomheden befandt sig imidlertid i en vanskelig situation, og udsigterne til overskud var uklare. Kommissionen finder det derfor rimeligt, at der kun tages hensyn til 50 % af den variable kompensation, dvs. 1,75 %. Som reel kompensation, der indgår i beregningen af støtteelementet, medregnes derfor den faste sats på 8,75 % samt halvdelen af den variable kompensation på 3,5 %, hvilket svarer til en samlet godtgørelse på 10,5 %. Støtteelementet svarer derfor til forskellen mellem referencesatsen med tillæg af 1 000 basispoint og kompensationen på 10,5 %.
(145)
Takket være de garantier, der er anført som foranstaltning 2 og 3, kunne Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH få deres lån til mere favorable vilkår, end det normalt er tilfældet på kapitalmarkedet. Støtteelement i garantien i foranstaltning 2 og garantien i foranstaltning 3 svarer til forskellen mellem den rente, som Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH havde skullet betale for et lån på markedsvilkår (dvs. uden garanti) og den rente, som det garanterede lån rent faktisk blev ydet til. Denne forskel bør svare til den præmie, som en garant ville have krævet for disse garantier i en situation med markedsøkonomi. Fordi Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH var i vanskeligheder, da garantierne og de respektive lån blev ydet, kan støtteelementet udgøre helt op til 100 % af garantierne, da ingen investor under nogen omstændigheder ville have ydet lånene uden garanti (25).
(146)
Efter Kommissionens opfattelse var lånet og garantien til Sachsen Zweirad GmbH forbundet med en yderligere risiko på grund af den ringe sikkerhedsstillelse. Garantien for lånet til Sachsen Zweirad GmbH var kun sikret af en selvskyldnerkaution, der var stillet af virksomhederne i gruppen. Den økonomiske værdi af en sådan selvskyldnerkaution er ubetydelig. Kommissionen mener derfor, at garantien skal betragtes som en transaktion med »lav« sikkerhed ifølge referencesatsmeddelelsen fra 2008.
(147)
Sikkerhedsstillelsen for lånet og garantien til Biria GmbH havde en højere økonomisk værdi end den sikkerhed, der var stillet for garantien til Sachsen Zweirad GmbH. Alligevel var sikkerheden ikke så omfattende som det, der normalt kræves. Garantien til Biria GmbH er sikret med en højtprioriteret pant i Bike Systems formue på 15 mio. EUR. Panten er dog efterstillet et andet lån på 2 mio. EUR. Dette højtprioriterede pant dækkede derfor kun godt 50 % af det samlede lånebeløb. Der foreligger ikke noget om, hvor høj den forskriftsmæssige likviditetsværdi af pantet ville være. De øvrige former for sikkerhed - pant, overdragelse af tilgodehavender, pant i virksomhedens varelager og en selvskyldnerkaution fra Biria GmbH's ejere - var kun af ubetydelig økonomisk værdi. Trods den stillede sikkerhed skal garantien ifølge Kommissionen betragtes som en transaktion med »ringe sikkerhed« efter referencesatsmeddelelsen fra 2008.
(148)
Som ovenfor nævnt var Biria GmbH og Sachsen Zweirad GmbH kriseramte virksomheder, da garantien blev ydet, og skal klassificeres i ratingkategorien »dårlige«. Ifølge referencesatsmeddelelsen fra 2008 kan det tillæg, der skal anvendes i denne ratingkategori i tilfælde af ringe sikkerhed, når forekomst af statsstøtte skal udelukkes, udgøre op til 1 000 basispoint. I betragtning af den ringe sikkerhed mener Kommissionen, at et tillæg på 800 basispoints er passende for Sachsen Zweirad GmbH. Biria GmbH stillede en lidt bedre sikkerhed. Derfor er et tillæg 700 basispoint passende. Det lavere tillæg for de to virksomheder sammenlignet med det passive kapitalindskud skyldes, at indskuddet rangerer lavt i konkursordenen.
(149)
Støtteelementet i garantien til Sachsen Zweirad GmbH (foranstaltning 2) udgør differencen mellem referencerentesatsen med tillæg af 800 basispoint og de samlede finansieringsomkostninger (rentesats for lånet plus eventuelle præmier for garantien), der var forbundet med det stillede lån.
(150)
Støtteelementet i garantien til Biria GmbH (foranstaltning 3) udgør ligeledes differencen mellem referencerentesatsen med tillæg af 700 basispoint og de samlede finansieringsomkostninger (rentesats for lånet plus eventuelle præmier for garanien), der var forbundet med det stillede lån.
6.6. Undtagelser efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 2 og 3
(151)
EUF-traktatens artikel 107, stk. 2 og 3, første afsnit indeholder undtagelser for det generelle støtteforbud.
(152)
Undtagelserne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 2, finder ikke anvendelse i dette tilfælde, da støtteforanstaltningerne hverken er af social karakter eller er ydet til enkelte forbrugere. De har heller ikke til formål at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller andre usædvanlige begivenheder. Støtteforanstaltningerne ydes heller ikke til fordel for økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder, som er påvirket af Tysklands deling.
(153)
Undtagelsesbestemmelserne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b) og d), finder heller ikke anvendelse. De vedrører fremme af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse samt fremme af kultur og bevarelse af kulturarven.
(154)
Tilbage er undtagelsesbestemmelserne i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a) og c), samt de relevante fællesskabsrammebestemmelser.
(155)
Kommissionen fastslår for det første, at Bike Systems ligger i et støtteområde efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a), der er berettiget til regionalstøtte. Til trods for den tvivl, Kommissionen gav udtryk for ved procedurens indledning, har Tyskland ikke fremlagt oplysninger, der viser, at betingelserne for at tildele regionalstøtte efter rammebestemmelserne for statsstøtte med regionalt sigte (26) er opfyldt.
(156)
Der findes andre undtagelser i rammebestemmelserne. Da støtten blev ydet i marts 2001, er det rednings- og omstruktureringsbestemmelserne fra 1999, der skal anvendes. Kommissionen har ikke modtaget oplysninger, der viser, at støtten kan betragtes som forenelig med TEUF på basis af disse rammebestemmelser. Ifølge disse bestemmelser er omstruktureringsstøtte tilladt, hvis der foreligger en bærbar opstruktureringsplan, og hvis urimelige konkurrencefordrejninger undgås, og støtten begrænses til et minimum. Trods den tvivl, som Kommissionen gav udtryk for ved procedurens indledning, har Tyskland ikke fremlagt oplysninger, der dokumenterer, at disse betingelser skulle være opfyldt. Kommissionen konkluderer derfor, at betingelserne i rednings- og omstruktureringsbestemmelserne fra 1999 ikke er opfyldt.
(157)
Ingen af de øvrige fællesskabsrammebestemmelser eller forordninger vedrørende støtte inden for områderne forskning og udvikling, små og mellemstore virksomheder, beskæftigelse og uddannelse og risikovillig kapital finder anvendelse i det foreliggende tilfælde. Da foranstaltningen ikke vedrører et mål af fælleseuropæisk interesse, indebærer støtten driftsstøtte, der ikke er forenelig med TEUF.
(158)
Kommissionen konstaterer, at Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH ligger i et støtteområde efter EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra a). Alligevel finder undtagelsesbestemmelserne i litra a) og de regionale bestemmelser i EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra c), ikke anvendelse, da Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH var i vanskeligheder, og støtteforanstaltningerne ikke vedrørte den økonomiske udvikling af en bestemt region.
(159)
Kommissionen konkluderer, at det kun er Fællesskabets rammebestemmelser om statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, der finder anvendelse. Da støtten blev ydet i marts 2003 og december 2003, er det retningslinjerne fra 1999, der skal anvendes.
(160)
Tildeling af støtte er betinget af, at der inden for en begrænset tidsfrist gennemføres en omstruktureringsplan, som genopretter virksomhedens rentabilitet på lang sigt inden for en rimelig tidsfrist på basis af realistiske formodninger med hensyn til de fremtidige erhvervsbetingelser. Til trods for den tvivl som Kommissionen gav udtryk for ved procedurens indledning, har Tyskland ikke fremlagt oplysninger, der dokumenterer, at garantierne er stillet på grund af en bæredygtig omstruktureringsplan, der vil kunne genoprette gruppens rentabilitet.
(161)
Endvidere skal der træffes foranstaltninger for om muligt at mindske støttens negative virkninger for konkurrenterne. Det sker normalt ved at begrænse den tilstedeværelse, som virksomheden har på sit marked/sine markeder efter omstruktureringen. Kommissionen har ikke modtaget nogle oplysninger om det relevante marked eller om Biria-gruppens andel af dette relevante marked. Den har heller ikke modtaget nogle oplysninger om de udligningsforanstaltninger, der eventuelt er truffet for at begrænse virksomhedens tilstedeværelse på markedet. Derimod ser det ud til, at Biria-gruppen har ekspanderet i 2001 efter overtagelsen af Checker Pig og Bike Systems.
(162)
Støtten skal ifølge rammebestemmelserne fra 1999 være begrænset til det minimum, der er strengt nødvendigt for at gennemføre omstruktureringen under hensyntagen til virksomhedens finansielle ressourcer og dets andelshavere. Endvidere skal støttemodtageren yde et betydeligt bidrag til omstruktureringsplanen enten af egne midler eller gennem midler, der er tilvejebragt på markedsvilkår. Da støtten ikke blev ydet på grundlag af en omstruktureringsplan, råder Kommissionen ikke over oplysninger om støttemodtagerens bidrag og om, hvorvidt støtten er begrænset til det absolutte minimum.
(163)
Ifølge retningslinjerne for rednings- om omstruktureringsstøtte fra 1999 kan der kun ydes omstruktureringsstøtte én gang. Hvis den pågældende virksomhed allerede har modtaget omstruktureringsstøtte tidligere, og hvis omstruktureringen er afsluttet inden for de seneste ti år, godkender Kommissionen normalt kun endnu en omstruktureringsstøtte under ekstraordinære eller uforudsigelige omstændigheder.
(164)
I april 1996 og marts 1998 fik Sachsen Zweirad GmbH tildelt omstruktureringsstøtte i form af en offentlig kapitalandel på i alt 1 278 200 EUR på basis af en godkendt støtteordning. Da der er gået mindre end ti år, siden omstruktureringen af Sachsen Zweirad GmbH er afsluttet, og da Kommissionen ikke er bekendt med nogen ekstraordinære eller uforudsigelige omstændigheder, er princippet om, at der kun kan ydes støtte én gang, ikke overholdt i forbindelse med de to garantier.
(165)
Kommissionen konkluderer derfor, at betingelserne i fællesskabsrammebestemmelserne for støtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder fra 1999 ikke er opfyldt.
(166)
Med hensyn til foranstaltning 2 og 3 mener Kommissionen, at ingen af de øvrige fællesskabsrammebestemmelser eller forordninger vedrørende støtte inden for områderne forskning og udvikling, små og mellemstore virksomheder, beskæftigelse og uddannelse og risikovillig kapital finder anvendelse. Da foranstaltningen ikke vedrører et mål af fælleseuropæisk interesse udgør støtten driftsstøtte, der ikke er forenelig med EUF-traktaten.
VII. KONKLUSION
(167)
Kommissionen konkluderer derfor, at gbb's kapitalindskud i Bike Systems på 1 070 732 EUR, garantien på 80 % for et lån til Sachsen Zweirad GmbH på 5,6 mio. EUR og garantien på 80 % for et lån til Biria GmbH (det senere Biria AG) på 24 875 000 EUR indebærer statsstøtte og ikke er forenelig med det fælles marked.
(168)
I overensstemmelse med artikel 14, stk. 1 i forordning (EF) nr. 659/1999 er Kommissionen principielt forpligtet til at kræve støtte, der ikke er forenelig med fællesmarkedet, tilbagebetalt af støttemodtageren -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Tysklands støtte til fordel for Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (nu MB System), Sachsen Zweirad GmbH og Biria GmbH (det senere Biria AG og nu MB Immobilien) er uforenelig med fællesmarkedet. Støtten omfatter følgende foranstaltninger:
a)
Foranstaltning 1: et passivt kapitalindskud i Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (nu MB System) på 2 070 732 EUR. Støtteelementet svarer til differencen mellem referencesatsen med tillæg af 1 000 basispoint og kompensationen for det passive kapitalindskud (en fast sats plus 50 % af den variable kompensation).
b)
Foranstaltning 2: en garanti på 4 480 000 EUR til Sachsen Zweirad GmbH (det senere Biria AG, nu MB Immobilien). Støtteelementet svarer til differencen mellem referencesatsen med tillæg af 800 basispoint og de samlede finansieringsomkostninger (renten for lånet plus eventuelle præmier for garantien), hvortil det sikrede lån blev stillet til rådighed.
c)
Foranstaltning 3: en garanti på 19 900 000 EUR til Biria GmbH (det senere Biria AG, nu MB Immobilien). Støtteelementet svarer til differencen mellem referencesatsen med tillæg af 700 basispoint og de samlede finansieringsomkostninger (renten for lånet plus eventuelle præmier for garantien), hvortil det sikrede lån blev stillet til rådighed:
Artikel 2
1. Tyskland kræver den i artikel 1 omhandlede støtte tilbagebetalt af støttemodtageren.
2. Tilbagebetalingen skal ske omgående og i overensstemmelse med gældende procedurer i den pågældende medlemsstats nationale ret, forudsat at disse giver mulighed for omgående og effektiv gennemførelse af beslutningen.
3. Den beløb, der skal tilbagebetales, skal indeholde renter beregnet fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte blev stillet til støttemodtagerens rådighed, og indtil den faktisk er tilbagebetalt.
4. Beløbet beregnes med renters rente i overensstemmelse med kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (27).
5. Tyskland indstiller med virkning fra denne afgørelses offentliggørelse enhver resterende udbetaling af den i artikel 1 omhandlede støtte.
Artikel 3
1. Tilbagesøgningen af den i artikel 1 omhandlede støtte iværksættes omgående og effektivt.
2. Tyskland sørger for, at denne afgørelse er efterkommet senest fire måneder efter, at den er meddelt de tyske myndigheder.
Artikel 4
1. Tyskland fremsender senest to måneder efter offentliggørelsen af denne afgørelse følgende oplysninger:
a)
det samlede beløb (hovedstol og renter), som støttemodtageren skal tilbagebetale;
b)
en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet eller planlagt, for at efterkomme denne afgørelse;
c)
dokumentation for, at støttemodtageren har fået påbud om at tilbagebetale støtten.
2. Tyskland underretter Kommissionen om udviklingen i de foranstaltninger, der på nationalt plan træffes for at efterkomme denne afgørelse, indtil den støtte, der er tildelt i henhold til i artikel 1 er fuldt tilbagebetalt. Efter anmodning fra Kommissionen fremsender Tyskland omgående oplysninger om, hvilke foranstaltninger der er truffet eller planlagt for at efterkomme afgørelsen. Tyskland fremsender endvidere detaljerede oplysninger om de støttebeløb og de renter, der allerede er tilbagebetalt af støttemodtageren.
Artikel 5
Denne afgørelse er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.
Udfærdiget i Bruxelles, den 14. december 2010.
ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 14. prosince 2010
o režimu podpory C 38/05 (ex NN 52/04) Německa ve prospěch skupiny Biria
(oznámeno pod číslem K(2010) 8289)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2011/471/EU)
EVROPSKÁ KOMISE
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po výzvě adresované zúčastněným stranám, aby se k věci vyjádřily v souladu s výše uvedenými články (2), a se zřetelem k jejich vyjádřením,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
1.1 Řízení před Komisí
(1)
Ve dnech 23. ledna 2002 a 20. srpna 2002 obdržela Komise stížnost týkající se státní podpory ve formě státních záruk ve prospěch skupiny Biria.
(2)
Německo v korespondenci s Komisí sdělilo Komisi dopisem ze dne 24. ledna 2003, zaevidovaným 28. ledna 2003, že odstoupilo od zamýšleného poskytnutí záruky, které bylo podmíněné schválením ze strany Komise. Stěžovatel o tom byl informován dopisem ze dne 17. února 2003.
(3)
Dopisem ze dne 1. července 2003, zaevidovaným dne 9. července 2003, a dopisem ze dne 8. srpna 2003, zaevidovaným dne 5. září 2003, poskytl stěžovatel další informace o jiné státní záruce ve prospěch skupiny Biria, a také o podílu veřejných subjektů na podnicích skupiny.
(4)
Komise si dopisem ze dne 9. září 2003 vyžádala další informace, které Německo poskytlo v dopise ze dne 14. října 2003, zaevidovaném dne 16. října 2003. Komise dne 9. prosince 2003 požádala o další informace, které Německo poskytlo dopisem ze dne 19. března 2004, zaevidovaným téhož dne.
(5)
Dne 18. října 2004 vydala Komise příkaz k poskytnutí informací, neboť měla pochybnosti, zda opatření podpory ve prospěch skupiny Biria odpovídala režimu, na jehož základě byla údajně poskytnuta. V odpovědi na příkaz o poskytnutí informací sdělilo Německo další informace v dopise ze dne 31. ledna 2005, který byl zaevidován téhož dne.
(6)
Komise dne 20. října 2005 zahájila formální vyšetřovací řízení ohledně tří údajných státních podpor. Ve stejném rozhodnutí konstatovala, že několik dalších údajně protiprávně poskytnutých podpor buď nepředstavuje žádnou podporu, nebo byly poskytnuty na základě schválených opatření podpor a v souladu s nimi. Příslušné rozhodnutí Komise bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se k možným opatřením podpor vyjádřily. Svá stanoviska sdělili: jeden účastník, který nechce být jmenován, dopisem ze dne 27. ledna 2006, zaevidovaným dne 30. ledna 2006, dále společnosti Prophete GmbH & Co KG, Rheda-Wiedenbrück a Pantherwerke AG, Löhne v dopisech ze dne 6. února, zaevidovaných téhož dne, a společnost Vaterland-Werke GmbH & Co. KG, Neuenrade dopisem ze dne 6. února 2006, zaevidovaným téhož dne, a dopisem ze dne 27. února 2006, zaevidovaným téhož dne.
(7)
Tato stanoviska byla předložena Německu v dopisech ze dne 6. února 2006 a 2. března 2006. Německo odpovědělo dopisem ze dne 5. dubna 2006, zaevidovaným dne 7. dubna 2006, a dopisem ze dne 12. května 2006, zaevidovaným téhož dne.
(8)
Německo sdělilo své stanovisko k zahájení formálního vyšetřovacího řízení dopisem ze dne 23. ledna 2006, zaevidovaným téhož dne.
(9)
Komise si dopisem ze dne 6. února 2006 vyžádala doplňující informace, které Německo poskytlo v dopise ze dne 5. dubna 2006, zaevidovaném dne 7. dubna 2006. Komise požádala další žádostí o informace dne 19. července 2006 o dodatečné údaje, Německo na tuto žádost odpovědělo dopisem ze dne 25. září 2006, zaevidovaným dne 26. září 2006.
(10)
Dne 24. ledna 2007 vydala Komise rozhodnutí (4) podle čl. 7 odst. 5 a čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (5).
1.2 Soudní řízení
(11)
Dne 5. dubna 2007 podal Svobodný stát Sasko žalobu proti rozhodnutí Komise týkající se opatření 2 a 3 (věc T-102/07). Další žaloba byla podána dne 16. dubna 2007 společností MB Immobilien Verwaltungs GmbH und MB System GmbH & Co. KG, u níž se jedná o právní nástupkyni příjemkyně, jíž bylo rozhodnutí určeno (T-120/07). Poslední uvedená žaloba se týkala všech tří opatření, které byly předmětem rozhodnutí. Obě věci byly spojeny rozhodnutím předsedy ze dne 24. listopadu 2008.
(12)
Rozhodnutím ze dne 3. března 2010 prohlásil soud rozhodnutí Komise ze dne 24. ledna 2007 za neplatné.
(13)
Žaloby (které se z velké části překrývaly) zahrnovaly zejména následující žalobní důvody. Žalobci zaprvé namítali, že Komise došla neoprávněně k závěru, že opatření 2 a 3 nespadají pod schválený německý režim podpory. Zadruhé bylo hodnocení skutkového stavu ze strany Komise, týkající se klasifikace příjemce jakožto podniku v obtížích, chybné. Za třetí namítali žalobci chyby v odůvodnění v rozhodnutí Komise ohledně výše prvku podpory.
(14)
Soud potvrdil rozhodnutí Komise ohledně závěru, že opatření 2 a 3 nespadají pod schválený režim podpory. Soud kromě toho potvrdil zařazení příjemce jako „podniku v obtížích“ na základě definice v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci z roku 1999 (6) (dále „pokyny pro záchranu a restrukturalizaci 1999“). Prohlásil rozhodnutí za neplatné pouze kvůli chybějícímu odůvodnění prémií za riziko použitých pro výpočet prvku podpory. Soud došel zejména k závěru, že při výpočtu prvku podpory úvěru, který je poskytován podniku v obtížích, není dostačující pouhý odkaz na oznámení Komise o metodě stanovování referenčních úrokových sazeb a diskontních sazeb z roku 1997 (7) (dále „sdělení o referenčních sazbách z roku 1997“) pro odůvodnění použití různých prémií za riziko.
(15)
Tímto rozhodnutím je proto prováděno rozhodnutí soudu podle čl. 266 odst. 1 SFEU a podrobněji vysvětlen výpočet prvku podpory provedený Komisí u uvedeného opatření. Toto rozhodnutí nemění nic na posouzení podpory provedené Komisí v rozhodnutí ze dne 24. ledna 2007; to platí zejména pro ty prvky, které již byly přezkoumány soudem.
1.3 Řízení po soudním rozhodnutí
(16)
Po soudním rozhodnutí podali příjemci dne 7. června 2010 další stanovisko, které bylo zaevidováno téhož dne. Toto stanovisko bylo zasláno Německu dne 16. června 2010. Odpověď Německa na stanovisko příjemců byla Komisi doručena dne 12. července 2010, evidovaným téhož dne.
(17)
Komise dne 19. srpna 2010 předala Německu žádost o informace, které Německo poskytlo dopisem ze dne 14. září 2010, zaevidovaným téhož dne.
II. POPIS
2.1 Příjemce podpory
(18)
Skupina Biria působila do 7. listopadu 2005 v oblasti výroby a odbytu jízdních kol. Mateřská společnost skupiny, která tehdy používala název Biria AG, měla sídlo v Neukirchu, Sasko, což je podporovaná oblast podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU (8).
(19)
V roce 2003 skupina docílila obratu 93,2 mil. EUR (2002: 83,8 mil. EUR) a dosáhla zisku ve výši 3,7 mil. EUR (2002: ztráty ve výši 5,8 mil. EUR). Skupina v roce 2003 měla 415 zaměstnanců (2002: 490 zaměstnanců) a lze ji tak považovat za velký podnik.
(20)
Mateřská společnost vznikla v roce 2003 spojením (starého podniku) Biria AG s jednou z jeho dceřiných společností, Sachsen Zweirad GmbH. Zároveň se změnil název podniku Sachsen Zweirad GmbH na Biria GmbH. V dubnu 2005 byla společnost Biria GmbH přeměněna na společnost Biria AG. V roce 2003 dosáhla společnost Biria GmbH obratu 55,7 mil. EUR a zisku ve výši 3,6 mil. EUR. Jediným vlastníkem společnosti Biria AG je pan Mehdi Biria. Mateřská společnost je dále označována jako „Biria“.
(21)
Kromě mateřské společnosti jsou nejdůležitějšími společnostmi skupiny Bike System GmbH & Co Thüringer Zweiradwerk KG („Bike Systems“), tento podnik patří ke společnosti Biria přes dceřinou společnost Bike Systems Betriebs- und Beteiligungsgesellschaft mbH („BSBG“), a společnost Checker Pig GmbH.
(22)
Společnost Bike Systems má sídlo v Nordhausenu, Durynsko, což je podporovaná oblast podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. V roce 2003 dosáhla společnost Bike Systems obratu 6,1 mil. EUR a zaznamenala ztrátu ve výši 0,6 mil. EUR. Měla 157 zaměstnanců. Bike Systems vyrábí výlučně jízdní kola pro mateřskou společnost BSBG (dohoda o smluvní výrobě). BSBG je odpovědná za odbyt jízdních kol.
(23)
Společnost Checker Pig GmbH má sídlo v Drážďanech, Sasko, což je podporovaná oblast podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. V roce 2003 dosáhla společnost Checker Pig GmbH obratu 6,9 mil. EUR a zaznamenala ztrátu ve výši 0,4 mil. EUR. Podnik měl 43 zaměstnanců.
(24)
Dne 7. listopadu 2005 prodala společnosti Biria většinu svých aktiv dvěma podnikům skupiny Lone Star, tedy soukromému investičnímu fondu. Nemovitosti zůstávají ve vlastnictví společnosti Biria a budou touto společností pronajímány skupině Lone Star. Prodejní cena aktiv činila 11,5 mil. EUR. Externí znalec ocenil uvedená aktiva na 10,7 mil. EUR.
(25)
Podle informací Německa proběhl prodej po otevřeném, transparentním a bezpodmínečném nabídkovém řízení. Nabídkové řízení bylo zveřejněno na internetu a v několika tištěných médiích. Účast nového investora mohla mít podobu nákupu aktiv, odkoupení celého majetku „en bloc“ nebo nákupu podílů. Skupina Lone Star nakonec převzala aktiva prostřednictvím nákupu aktiv.
(26)
Podle informací Německa byl prodej podniku zahájen již před rozhodnutím Komise ze dne 20. října 2005 o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. První lhůta pro podání nabídek uplynula 4. října 2005.
(27)
Současný právní nástupce společnosti Biria AG (nové) je společnost MB Immobilien Verwaltungs GmbH (dále „MB Immobilien“); právní nástupce společnosti Bike Systems je společnost MB System GmbH und Co. KG (dále „MB System“). Společnost MB Immobilien se od července 2008 nachází v likvidaci.
(28)
V rámci tohoto rozhodnutí jsou s výjimkou mateřské společnosti Biria používány názvy, které podniky užívaly v okamžiku poskytnutí opatření.
2.2 Finanční opatření
(29)
Opatření 1: V březnu 2001 vložila společnost gbb Beteiligungs AG (dále „gbb“) tichý vklad do společnosti Bike Systems ve výši 2 070 732 EUR s dobou trvání do konce roku 2010. Společnost gbb byla tehdy 100 % dceřinou společností společnosti DtA-Beteiligungs-Holding AG, která byla sama 100 % dceřinou společností společnosti Deutschen Ausgleichsbank, rozvojové banky německého spolkového státu, jež byla založena zákonem jakožto veřejnoprávní korporace.
(30)
Společnost gbb Beteiligungs AG existovala již v době trvání bývalé Německé demokratické republiky jakožto státní banka pro zemědělský sektor. Smlouvou o sjednocení se z ní v roce 1990 stala Berliner Genossenschaftsbank, veřejnoprávní korporace pod dohledem spolkového ministerstva financí. V roce 1991 byl její název změněn na gbb Beteiligungsholding a v roce 1997 byla přeměněna na akciovou společnost. V důsledku toho již nebyla ve vlastnictví spolkové vlády, nýbrž se z ní stala dceřiná společnost společnosti Deutsche Ausgleichsbank. Od založení společnosti gbb vykonávala veřejná správa na tento podnik silný vliv. Po celou dobu, kdy byla veřejnoprávní korporací, byla pod přímým dohledem příslušného ministerstva a členy její dozorčí rady byli zástupci příslušných úřadů. Po přeměně na akciovou společnost a začlenění do společnosti Deutsche Ausgleichsbank podléhala kontrole, kterou nad společností Deutsche Ausgleichsbank vykonávaly státní orgány (viz další body odůvodnění níže).
(31)
Jakožto veřejnoprávní korporace byla Deutsche Ausgleichsbank pod dohledem Spolkového ministerstva vnitra. Kromě toho byla většina členů její dozorčí rady zástupci spolkových a zemských ministerstev a členové spolkového sněmu.
(32)
Podle § 4 odst. 1 zákona o Deutsche Ausgleichsbank je činnost banky omezena na financování opatření, která slouží k podpoře malých a středních podniků a svobodných povolání, životního prostředí, sociální politiky a začlenění osob, které byly vyhnány během druhé světové války.
(33)
Ustanovení § 4 odst. 4 zákona o Deutsche Ausgleichsbank stanoví možnost, že banka může nabývat podíly v jiných podnicích, pokud s tím souhlasí dozorčí rada a ministerstvo pověřené dohledem nad bankou.
(34)
Podíl ve společnosti Bike Systems je uveden ve výročních zprávách Deutsche Ausgleichsbank z let 2001 a 2002, neboť podíl odpovídající tichému vkladu činil 20 % a tudíž překračoval hranici pro podávání zpráv. V roce 2001 drželo gbb podíly o velikosti minimálně 20 % celkem v 18 podnicích.
(35)
V roce 2003 se na základě spolkového zákona spojila Deutsche Ausgleichsbank se společností Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW).
(36)
Jak Deutsche Ausgleichsbank, tak i KfW jsou takzvané rozvojové instituce, tj. banky, které jsou ve své činnosti omezeny na podporu regionálních, ekonomických a sociálně-politických opatření. V rámci účelových opatření, která Německo akceptovalo ve věci E10/2000 (9), byly činnosti rozvojových institucí omezeny na určité netržní oblasti, mj. na správu programů na podporu malých a středních podniků.
(37)
Podle Německa se účast ggb na společnosti Bike Systems uskutečnila za tržních podmínek a tudíž nepředstavovala státní podporu.
(38)
Opatření 2: Dne 20. března 2003 poskytla spolková země Sasko 80 % ručení na provozní úvěr ve výši 5,6 milionů EUR ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH se splatností původně do konce roku 2008. Ručení bylo v lednu 2004 vráceno a nahrazeno ručením ve prospěch společnosti Biria GmbH (viz opatření 3). Ručení bylo uděleno na základě směrnice o ručení spolkové země Sasko, tedy režimu podpor (10) schváleného Komisí.
(39)
Opatření 3: Dne 9. prosince 2003 poskytla spolková země Sasko 80 % ručení na provozní úvěr ve výši 24 875 000 EUR ve prospěch společnosti Biria GmbH (později Biria AG) na financování plánovaného zvýšení obratu a na restrukturalizaci financování této skupiny. Úvěry o trvání do 31. prosince 2011 sestávají z 8 mil. EUR na splacení půjček provozních prostředků, ze 7,45 mil. EUR jako kontokorentního rámce a z částky 9,425 mil. EUR na financování sezónních potřeb. Ručení bylo poskytnuto na základě směrnice o ručení spolkové země Sasko, tedy režimu podpor schváleného Komisí. Ručení bylo uděleno za předpokladu, že ručení udělené společnosti Sachsen Zweirad GmbH bude vráceno (opatření 2). Ručení se proto stalo účinným až 5. ledna 2004, když bylo ručení udělené společnosti Sachsen Zweirad vráceno.
III. DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ
(40)
Komise zahájila formální vyšetřovací řízení, neboť měla pochybnosti ohledně tvrzení Německa, že byl vklad tichého společníka uskutečněn za tržních podmínek. Podle názoru Komise byla společnost Bike Systems přijetím plánu k řešení platební neschopnosti právě z této platební neschopnosti vyvedena, takže budoucí vývoj společnosti byl nejistý. Proto měla být společnost v tehdejším okamžiku považována za podnik v obtížích. Komise pochybovala o tom, že odměna s ohledem na riziko byla přiměřená a že vklad tichého společníka proběhl za tržních podmínek. Pokud jde o případné použití ustanovení o výjimkách podle čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU, neměla Komise informace o tom, že byly splněny podmínky pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999.
(41)
Dalším důvodem pro zahájení formálního vyšetřovacího řízení byl předběžný závěr Komise, že nebyly splněny podmínky schváleného režimu podpor, na jehož základě byla ručení ve prospěch společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH údajně udělena, a proto se na tato ručení tento režim podpor nevztahuje. Podle názoru Komise se u společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH jednalo v okamžiku poskytnutí ručení o podniky v obtížích. Neboť se u společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH kromě toho jednalo o velké podniky, měla být ručení také podle tohoto režimu podpor jednotlivě oznámena Komisi. S ohledem na případné použití ustanovení o výjimkách v čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU Komise pochybuje, že byly splněny podmínky pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999.
IV. STANOVISKA ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(42)
Komise obdržela stanoviska jednoho účastníka, který nechce být jmenován, podniků Prophete GmbH & Co. KG a Pantherwerke AG a společnosti Vaterland-Werke GmbH & Co. KG.
4.1. Stanovisko konkurenta, který chce zůstat anonymní
(43)
Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení konkurent, který chce zůstat anonymní, uvádí, že společnost Biria AG mohla díky státnímu ručení ve výši 24,5 mil. EUR prodávat jízdní kola odběratelům konkurenta za ceny nižší, než jsou výrobní náklady, ačkoliv konkurent má nejefektivnější výrobu v Německu.
(44)
Společnost Biria AG dále mohla v roce 2003 vykázat zisky jen proto, že se finanční instituce vzdaly svých nároků ve výši 8,567 mil. EUR. V následujících letech 2004 a 2005 zaznamenala Biria AG opět ztráty.
(45)
Konkurent rovněž upozorňuje na to, že společnost Biria byla prodejem majetku prodána skupině Lone Star. Přitom se banka Sachsen LB a společnost Mittelständische Beteiligungsgesellschaft zřejmě vzdaly velké části svých pohledávek. Nová společnost Biria GmbH, která patří do skupiny Lone Star, převzala veškerá aktiva bývalé společnosti Biria AG.
4.2 Prophete GmbH & Co. KG a Pantherwerke AG
(46)
Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení podniky Prophete GmbH & Co. KG a Pantherwerke AG (dále jen „Prophete a Pantherwerke“) tvrdí, že Biria může díky státním podporám prodávat své výrobky za ceny, které by za obvyklých tržních podmínek nebyly udržitelné. Oba podniky jsou konkurenty společnosti Biria, a tím se jich podpora bezprostředně dotýká.
(47)
Skupina Biria je největším výrobcem jízdních kol v Německu a ročně vyrobí přibližně 700 000 jízdních kol. Podniky skupiny Biria jsou na trhu s jízdními koly zastoupeny ve dvou segmentech, v segmentu nespecializovaného obchodu a v segmentu specializovaného velkoobchodu.
(48)
Do segmentu nespecializovaného obchodu spadá veškerý maloobchod prostřednictvím větších maloobchodních řetězců a zásilkový obchod. Jízdní kola v tomto segmentu stojí obvykle 100 až 199 EUR. Podle odhadů podniků Prophete a Pantherwerke se na tomto trhu prodá asi 1,5 milionu jízdních kol a Biria tak v tomto segmentu se svými 650 000 prodanými jízdními koly dosahuje podílu přibližně 50 %.
(49)
Podle podniků Prophete a Pantherwerke má skupina Biria rovněž ve specializovaném velkoobchodu dominantní postavení. Tento segment trhu vykazuje objem 150 000 až 200 000 jízdních kol. Ve specializovaném velkoobchodu mohou ceny dosahovat až 400 EUR. Podnik Pantherwerke je v tomto segmentu přímým konkurentem skupiny Biria.
(50)
Podniky Prophete a Pantherwerke již několik let konstatují, že cenové nabídky skupiny Biria jsou vždy nižší než cenové nabídky jiných výrobců. Tento rozdíl nelze ekonomicky vysvětlit, neboť skupina Biria sice na základě svého dominantního tržního postavení dosahuje vyššího objemu nákupu, což se ovšem neodráží v příznivějších podmínkách. Podniky Prophete a Pantherwerke se domnívají, že podnik díky nízkým prodejním cenám skupiny Biria utrpěl v posledních letech značné ztráty.
(51)
Pokud jde o vklad tichého společníka, Prophete a Pantherwerke pochybují, že by soukromý vkladatel s ohledem na hospodářskou situaci podniku Bike Systems v březnu 2001 na takovou účast přistoupil.
(52)
Poskytnutí obou ručení ve prospěch společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria v letech 2003 a 2004 považují podniky Prophete a Pantherwerke za neslučitelné s právními předpisy Evropské unie o státních podporách. Podniky Prophete a Pantherwerke se domnívají, že se příjemci podpory v době poskytnutí ručení nacházeli v obtížích. Nový podnik Biria je třeba považovat za právního nástupce obou bývalých podniků, ze kterých vzešel. Z počáteční rozvahy nově vytvořeného podniku tedy nelze nic vyvozovat.
(53)
Poskytnutím obou ručení byla porušena zásada „jednou a dost“, neboť obchodní činnost podniků skupiny Biria se mohla opakovaně udržet pouze díky státní podpoře.
(54)
Nebyla přijata žádná kompenzační opatření k vyrovnání nepříznivých dopadů na konkurenty. Nedošlo k omezení účasti skupiny Biria na trhu. Naopak, koncepcí této skupiny je dále rozšířit svou obchodní činnost prostřednictvím agresivní cenové politiky. Na svých internetových stránkách Biria oznámila, že v roce 2005 chce prodat 850 000 jízdních kol, a tak ve srovnání s rokem 2004 dále zvyšovat svůj odbyt. Prophete a Pantherwerke dále poukazují na tiskovou zprávu, podle které vlastník společnosti Biria AG prodal podnik soukromému investičnímu fondu Lone Star.
4.3 Vaterland-Werke GmbH & Co. KG
(55)
Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení podnik Vaterland-Werke GmbH & Co. KG (dále „Vaterland-Werke“) uvádí, že skupina Biria je s výrobou 700 000 až 800 000 jízdních kol ročně největším výrobcem v Německu. Srovnatelného objemu dosahuje pouze podnik MIFA Mitteldeutsche Fahrradwerke s roční výrobou 700 000 jízdních kol; ostatní výrobci vyrábějí pouze 250 000 až 400 000 jízdních kol.
(56)
Oba podniky Vaterland-Werke a Biria jsou zastoupeny v tržním segmentu nespecializovaného obchodu, který zahrnuje také větší maloobchodní řetězce a velké zásilkové obchody. V tomto segmentu vládne silná konkurence a Biria je známá svým agresivním soutěžním chováním s cenami nižšími, než jsou výrobní náklady. Takové chování je možné pouze s pomocí vnějších finančních zdrojů, v případě společnosti Biria díky státním podporám. Tím je ohrožena existence všech malých konkurentů, kteří nejsou podporováni ze státních zdrojů. Tato situace se zejména dotýká podniku Vaterland-Werke a volné kapacity nemohou být pokryty jinými zakázkami. Jelikož trh vykazuje nadbytek kapacit, bylo by každé rozšíření kapacit výrobce za pomoci státních podpor na úkor jiných konkurentů.
(57)
Pokud jde o vklad tichého společníka, Vaterland-Werke pochybuje, že by soukromý vkladatel s ohledem na hospodářskou situaci podniku Bike Systems v březnu 2001 na takovou účast přistoupil.
(58)
Poskytnutí obou ručení ve prospěch společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria v letech 2003 a 2004 považuje podnik Vaterland-Werke za neslučitelné s pravidly Evropské unie o státních podporách. Podnik Vaterland-Werke se domnívá, že se příjemci podpory v době poskytnutí ručení nacházeli v obtížích. Nový podnik Biria je třeba považovat za právního nástupce obou bývalých podniků, ze kterých vzešel. Ze zahajovací rozvahy nově vytvořeného podniku tedy nelze nic vyvozovati.
(59)
Poskytnutím obou ručení byla porušena zásada „jednou a dost“, neboť obchodní činnost podniků skupiny Biria se mohla opakovaně udržet pouze díky státní podpoře.
(60)
Nebyla přijata žádná kompensační opatření k vyrovnání nepříznivých dopadů na konkurenty. Nedošlo k omezení účasti skupiny Biria na trhu. Naopak, plánem této skupiny je dále rozšířit svou obchodní činnost prostřednictvím agresivní cenové politiky. Na svých internetových stránkách Biria oznámila, že v roce 2005 chce prodat 850 000 jízdních kol, a tak ve srovnání s rokem 2004 dále zvyšovat odbyt jízdních kol. Podnik Vaterland-Werke dále poukazuje na tiskovou zprávu, podle které vlastník společnosti Biria AG prodal podnik soukromému investičnímu fondu Lone Star.
4.4 Příjemci
(61)
Ve svém stanovisku ze dne 7. června 2010 podali příjemci po zrušení původního rozhodnutí soudem další informace.
(62)
Zastávali zejména názor, že Komise musí při hodnocení tichého vkladu společnosti gbb do společnosti Bike Systems (opatření 1) zohlednit existenci tzv. doporučujícího dopisu, který byl vydán společností Biria GmbH. Tato společnost Biria GmbH je jinou právnickou osobou než právnická osoba vzniklá spojením společností Biria AG (původní) a Sachsen-Zweirad GmbH, která je uvedena v bodě 20. Společnost Biria GmbH, která vydala doporučující dopis ve prospěch společnosti Bike Systems, je právním předchůdcem společnosti Biria AG (původní).
V. STANOVISKO NĚMECKA
(63)
Ve svém stanovisku k zahájení formálního vyšetřovacího řízení zastává Německo názor, že tichý vklad společností gbb proběhl za tržních podmínek. Německo souhlasí s Komisí, že s tichým vkladem je spojeno větší riziko než s obvyklou půjčkou. Podmínky tichého vkladu jsou však uzpůsobeny tak, aby byla dodržena ustanovení sdělení o referenčních sazbách z roku 1997. Podle tohoto sdělení je referenční sazbou minimální sazba, která může být ve zvláštních rizikových případech zvýšena. V tomto případě může prémie činit 400 bazických bodů a více.
(64)
Odměna za vklad tichého společníka činí podle údajů Německa 12,25 % (8,75 % pevná částka a 3,5 % variabilní částka závisející na zisku). Výše odměny by tak byla o 600 bazických bodů vyšší než referenční sazba Komise, která činí 6,33 %. Tím společnost ggb zohlednila, že podnik procházel obdobím restrukturalizace a že riziko tiché účasti proto bylo zvýšené z důvodu změny orientace podniku a chybějícího zajištění. Toto zvýšené riziko bylo zohledněno dodatečnou prémií ve výši 200 bazických bodů.
(65)
Rozhodnutí o vkladu tichého společníka bylo přijato na základě prognózy, podle které se měl obrat podniku zvýšit z 0,89 mil. EUR v roce 2001 na 3,38 mil. EUR v roce 2003. Německo tak dospělo k závěru, že dohodnutá odměna za vklad tichého společníka ve výši 12,25 % přiměřeně odrážela dané riziko. Německo se domnívá, že skutečnost, že část odměny je variabilní, není podstatná, neboť je v případě vkladů tichých společníků obvyklá a odpovídá chování investora v podmínkách tržní ekonomiky.
(66)
K ručením ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH Německo uvádí, že se podnik v okamžiku jejich udělení nenacházel v obtížích a ani ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 nevykazoval žádné znaky typické pro podnik v obtížích. Mimo jiné podnik roku 2003 (do spojení se společností Biria v říjnu) disponoval kladným vlastním kapitálem ve výši 404 mil. EUR a dosáhl zisku ve výši 2,1 mil. EUR. Hospodářská situace podniku se v roce 2003 oproti rokům 2001/2002 zlepšila díky konsolidačním snahám zahájeným koncem roku 2002 a příznivější situaci na trhu.
(67)
Likvidita podniku sice byla složitá, avšak ne „vážná“. Nebezpečí, že by soukromé finanční instituce neprodloužily své úvěry, nehrozilo. Ani vysoké úrokové platby by nevedly k problémům s likviditou, jak tvrdila Komise.
(68)
K ručení udělené společnosti Biria GmbH (později Biria AG) Německo uvádí, že byla poskytnuta na základě nové koncepce skupiny Biria, která předpokládala efektivnější organizaci skupiny a soustředění nákupu, odpovědnosti za výrobu a odbyt do společnosti Biria GmbH. Vedle finančních potřeb na zvýšení obratu zahrnoval plán také reorganizaci celkového financování skupiny.
(69)
Německo se domnívá, že se v případě společnosti Biria GmbH (později Biria AG) v době udělení ručení nejednalo o podnik v obtížích. V této souvislosti je třeba rozlišovat mezi starou a novou společností Biria AG. Nový podnik by bylo možné posuzovat jako podnik v obtížích pouze v případě, kdyby zdědil nesnáze starého podniku (pokud by starý podnik byl v obtížích). To ovšem nebyl případ nové společnosti Biria AG. Nová Biria AG vznikla spojením staré společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH. Podnik Sachsen Zweirad GmbH, který v žádném případě nebyl v obtížích, měl v tomto spojení ekonomickou převahu. Proto nelze automaticky vycházet z toho, že nová Biria AG byla v obtížích. I kdyby byla stará Biria AG v obtížích, spojení s podnikem Sachsen Zweirad GmbH by znamenalo, že nová Biria AG by se automaticky v obtížích nenacházela.
(70)
Německo dále poukazuje na to, že k odstoupení jedné soukromé finanční instituce od financování podniku došlo z důvodu změny strategické orientace banky v důsledku fúze. Obě zbývající finanční instituce ukončily svou účast ve stejné době jako tato soukromá banka. Tato skutečnost ovšem nemůže být vykládána jako projev ztráty důvěry, neboť jedna z finančních institucí dále spolufinancovala dva samostatné projekty.
(71)
Německo zdůrazňuje, že účelem spojení podniku Sachsen Zweirad GmbH se společností Biria AG také nebylo obejít pravidla pro státní podporu a zařazení podniku mezi podniky v obtížích, nýbrž bylo důsledkem nové koncepce skupiny podniků.
(72)
Ve svém stanovisku ke stanovisku konkurenta, který chtěl zůstat anonymní, Německo uvádí, že údaje k struktuře nákladů tohoto konkurenta a podniku Biria nejsou srovnatelné. Obrat konkurenta vzrostl, zatímco odbyt skupiny Biria se klesl. Zároveň se snížil EBITDA (hospodářský výsledek konkurenta před odečtením úroků, daní a odpisů), zatímco hospodářský výsledek skupiny Biria zůstal konstantní. Z toho vyplývá, že Biria neprodává za dumpingové ceny, spíše uvedený konkurent vedl agresivnější cenovou politiku než skupina Biria.
(73)
Hospodářská újma, kterou konkurent údajně utrpěl chováním skupiny Biria, nebyla podložena žádnými skutečnostmi, ani nebyla jednoznačně prokázána. Kromě toho je na konkurenčním trhu obvyklé cenové podbízení mezi konkurenty.
(74)
Ohledně prodeje aktiv skupiny Biria skupině Lone Star, který daný konkurent zmiňuje, předložilo Německo podrobnosti o průběhu prodeje i o vyrovnání pohledávek soukromých a veřejných věřitelů.
(75)
Ve svém stanovisku ke stanoviskům podniků Prophete, Pantherwerke a Vaterland-Werke Německo upozorňuje, že trh s jízdními koly je rozčleněn na tři segmenty, a ne pouze na dva, jak tvrdí tyto podniky. Tyto tři segmenty tvoří specializovaný obchod, zásilkový obchod a samoobslužný obchod. Biria má v zásilkovém obchodu silné postavení, avšak ani ne tak díky agresivní cenové politice, jako spíše díky včasným dodávkám. V segmentu samoobslužného obchodu je však hlavním dodavatelem společnost MIFA AG, zatímco podíl společnosti Biria je nižší než 10 %.
(76)
Německo odmítá tvrzení podniku Vaterland-Werke, že společnost Biria hodlá rozšířit svou obchodní činnost prostřednictvím agresivní cenové politiky, a odkazuje na údaje, které již byly předloženy během řízení. Německo prohlašuje, že společnost Biria AG v roce 2003 vyrobila 670 000 jízdních kol a od té doby se výroba snižuje.
VI. POSOUZENÍ PODPORY
(77)
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU „podpory poskytované v jakékoli formě státy nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“. Podle konstantní judikatury Soudního dvora Evropské unie je kritérium narušení obchodu splněno tehdy, pokud zvýhodněný podnik vykonává hospodářskou činnost, která je předmětem obchodu mezi členskými státy.
(78)
Aby mohla přezkoumat existenci státní podpory, stanoví Komise nejprve relevantní podnik. Poté zkoumá zvlášť u každého opatření, zda jsou splněny podmínky čl. 107 odst. 1 SFEU. Následně je vypočítán prvek podpory a zkoumána slučitelnost opatření s vnitřním trhem.
6.1 Příjemce podpory
(79)
Podpory byly poskytnuty společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria, jakož i podniku Bike Systems, dceřiné společnosti podniku Biria. Dne 7. listopadu 2005 prodala společnosti Biria většinu svých aktiv dvěma podnikům skupiny Lone Star, tedy soukromému investičnímu fondu. Komise zjistila, že podle předložených informací prodeji předcházelo otevřené, transparentní a bezpodmínečné nabídkové řízení. Německo uvádí, že prodejní cena aktiv byla znalcem vyčíslena na 10,7 mil. EUR. Cena 11,5 mil. EUR zaplacená skupinou Lone Star tak byla vyšší než odhadní cena.
(80)
Komise na základě dostupných informací dospěla k závěru, že neexistují žádné důkazy, že by byla skupina Lone Star podporami nějakým způsobem zvýhodněna a že by byla nepřímým nebo přímým příjemcem podpor poskytnutých společnostem Biria a Bike Systems.
6.2 Opatření č. 1: Tichý vklad poskytnutý údajně za tržních podmínek
(81)
Tichý vklad (opatření 1) vložila banka ggb. Podle údajů Německa se byla tato účast získána v rámci samostatného programu gbb, takže neplyne ze státních prostředků. Jak bylo vysvětleno již v rozhodnutí o zahájení řízení, bere Komise na vědomí, že gbb v okamžiku nabytí účasti byla 100 % dceřinou společností Deutsche Ausgleichsbank, která byla ze 100 % vlastněna Spolkovou republikou Německo. Gbb je proto podnikem veřejného práva. Podle ustálené judikatury Soudního dvora se u prostředků podniků veřejného práva jedná vždy o státní prostředky (11).
(82)
Z toho pro Komisi nutně plyne, že toto opatření je přičitatelné státu. V tomto ohledu rozhodl soudní dvůr ve věci C - 482/99 (Stardust) následujícím způsobem (body 53-56):
„53.
Není možné tedy požadovat, aby na základě přesného pokynu bylo prokázáno, že úřady konkrétně přiměly podnik veřejného práva, aby provedl dané opatření podpory. Zaprvé existuje s ohledem na úzké vazby mezi státem a podniky veřejného práva skutečné nebezpečí, že státní podpory budou poskytovány skrze tyto podniky způsobem málo transparentním a takovým, při kterém budou porušována úprava státní podpory obsažená v této smlouvě.
54.
Za druhé je obecně s ohledem právě na privilegované vztahy mezi státem a podnikem veřejného práva pro třetí osoby velmi těžké v konkrétním případě prokázat, že opatření podpory takového podniku bylo provedeno skutečně na pokyn úřadů.
55.
Z těchto důvodů vyplývá, že přičitatelnost opatření podpory podniku veřejného práva státu může být vyvozena ze souboru nepřímých důkazů, které plynou z okolností konkrétního případu a ze souvislostí, za nichž bylo toto opatření učiněno. Soudní dvůr již vzal v úvahu, že dotyčný subjekt by vytýkané rozhodnutí nemohl učinit, aniž by vzalo v úvahu požadavky veřejných orgánů (zejména rozsudek Van der Kooy a další/Komise, bod 37) nebo že kromě organizačních svazků spojujících veřejné podniky se státem musely tyto podniky, jejichž prostřednictvím byly podpory přiděleny, přihlížet ke směrnicím vydaných orgánem nazvaným comitato interministeriale per la programmazione economica (CIPE) (zmiňované rozsudky ze dne 21. března 1991 ve věci Itálie v. Komise, C-303/88, body 11 a 12, a rovněž ve věci Itálie v. Komise, C-305/89, body 13 a 14).
56.
Další nepřímé důkazy jsou rovněž relevantní, aby bylo možné usuzovat na přičitatelnost opatření podpory veřejného podniku státu, jako je zejm. jeho začlenění do struktur veřejné správy, druh jeho činnosti a jejího výkonu na trhu za normálních podmínek konkurence se soukromými účastníky trhu, právní status podnikatele, tedy zda se řídí veřejným právem nebo obecným společenským právem, intensita veřejnoprávního dohledu na řízení podnikatelské činnosti nebo jakýkoliv další nepřímý důkaz, který v konkrétním případě poukazuje na účast orgánů nebo na nepravděpodobnost neúčasti na přijetí opatření, přičemž je třeba vzít v úvahu též jeho rozsah, obsah nebo její podmínky.“
(83)
V daném případě Komise našla takové nepřímé důkazy, které připouštějí závěr, že rozhodnutí gbb je přičitatelné státu.
(84)
Tak byla gbb pověřená spolkovou vládou úkoly v oblasti hospodářské podpory a odpovědná např. za konsolidační a růstový fond ve východním Německu, který měl za úkol poskytovat základní kapitál malým a středním podnikům ve východním Německu pro posílení jejich objemu vlastního kapitálu.
(85)
Zadruhé došla Komise k závěru, že historie gbb poukazuje na silnou úlohu státu při jejích rozhodnutích. Jako korporace veřejného práva byla nejprve pod dohledem příslušného ministerstva a většina členů její dozorčí rady byli zástupci příslušných úřadů. Od doby, kdy je akciovou společností, podléhá její mateřská společnost, Deutsche Ausgleichsbank, dohledu příslušného ministerstva a v její dozorčí radě dominují zástupci úřadů.
(86)
Zatřetí došla Komise k závěru, že mateřská společnost, Deutsche Ausgleichsbank v okamžiku rozhodnutí o účasti korporací veřejného práva podléhala dohledu ministerstva vnitra a její dozorčí rada se z většiny skládala ze zástupců spolkových a zemských ministerstev, jakož i spolkových poslanců. Společnost Deutsche Ausgleichsbank nesmí bez předchozího svolení ministerstva pověřeného dohledem a dozorčí rady nabývat účasti na jiných podnicích. Proto stát kontroloval podnikatelská rozhodnutí gbb skrze její mateřskou společnost také po její přeměně z korporace veřejného práva na akciovou společnost.
(87)
Za čtvrté došla Komise k závěru, že Německo v roce 2002 akceptovalo účelová opatření s ohledem na německé rozvojové banky (12). Tato účelová opatření platí i pro Deutsche Ausgleichsbank. Podle účelových opatřeních musejí činnosti společnosti Deutsche Ausgleichsbank zůstat omezeny na podporu strukturálních, hospodářských a sociálně-politických opatření a veřejných úkolů jejích veřejnoprávních vlastníků v souladu s veřejným pověřením. Komise zastává proto stanovisko, že Deutsche Ausgleichsbank se tím stává součástí veřejné správy a tím jsou všechna její jednání přičitatelná státu.
(88)
Za páté Komise došla k závěru, že podle všeho, že tichý vklad spadá pod rozvojový úkol „Financování malých a středního podniků“ (13).
(89)
Komise proto dospěla k závěru, že toto opatření je přičitatelné státu.
(90)
Podle Německa proběhl vklad tichého společníka gbb do podniku Bike Systems (opatření 1) za tržních podmínek. Riziko tichého vkladu odpovídá riziku podřízené půjčky, a proto je třeba považovat tyto půjčky za půjčky s vysokým rizikem. V případě insolvence nebo likvidace se vklad tichého společníka vrací až poté, co jsou vyrovnány všechny ostatní závazky. Riziko spojené s vkladem tichého společníka tak je vyšší než riziko běžné bankovní půjčky na investice, která je obvykle zajištěna v souladu s podmínkami stanovenými bankou. Průměrná výše úrokových sazeb běžných na trhu pro středně- a dlouhodobé úvěry běžným způsobem zajištěné činila v okamžiku poskytnutí opatření 6,33 %. Odměna za takový vklad by proto měla podstatně převyšovat tuto úrokovou sazbu.
(91)
Za tichou účast byla dohodnuta pevná odměna ve výši 8,75 % a variabilní odměna, závislá na dosažení zisku, ve výši 3,5 % (14). Dohodnutá odměna tak převyšuje uvedenou referenční sazbu.
(92)
Ovšem je třeba upozornit, že tento závěr předpokládá, že Bike Systems je schopen obnovit svoji rentabilitu; podnik Bike Systems ovšem byl v této době teprve přijetím plánu k řešení insolvence z této vyveden. Jeho budoucí vývoj byl nejistý, neboť došlo pouze k omezené restrukturalizaci. Podle rozvahy za rok 2001 podnik v tomto roce stále ještě vykazoval ztrátu. Vlastní kapitál zůstával nadále záporný, což ovšem díky skrytým rezervám nevyvolalo insolvenci. Na základě toho je třeba podnik Bike Systems v uvedené době považovat ze podnik v obtížích.
(93)
Komise došla s ohledem na doporučující dopis (viz bod 62) k závěru, že tyto informace nebyly v okamžiku prvního rozhodnutí k dispozici. Znění doporučujícího dopisu bylo doručeno teprve během soudního řízení.
(94)
Podle doporučujícího dopisu ze dne 6. března 2001 bere Biria GmbH vklad tichého společníka na vědomí a zavazuje se, že během jeho trvání bude podnik Bike Systems tak řízen a financován, aby dostál svým závazkům z tohoto vkladu.
(95)
K tomu uvádí Komise následující.
(96)
Pokud jde o finanční sílu mateřské společnosti, Německo se vyjádřilo, že společnost Biria GmbH nevykazovala v roce 2001 žádný významný obrat a byla činná pouze jako distributor pro ostatní členy podnikové skupiny (15). Pokud jde o její finanční výkonnost (16), docílila společnost v roce 1999 po odečtení daní skromného zisku ve výši 205 000 DEM a v roce 2000 čistou ztrátu ve výši 473 000 DEM.
(97)
Kvůli utrpěným ztrátám podniku byl vlastní kapitál v roce 1999 negativní. V roce 2000 byl vlastní kapitál pozitivní, což však nebylo způsobeno výkonem podniku, nýbrž převodem zisku od dceřiné společnosti Sachsen Zweirad (17). Komise došla k závěru, že doporučující dopis nebyl vystaven podnikem stejné skupiny, který by se nacházel v solidní finanční situaci, nýbrž mateřskou společností, která měla ještě horší hospodářské výsledky.
(98)
Z těchto důvodků dochází Komise k závěru, že společnost Biria GmbH - bez ohledu na skutečnost, že by formálně mohla být označena jako podnik v obtížích ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 - by byla schopna plnit možné nároky z tzv. doporučujícího dopisu týkajícího se vkladu tichého společníka ve výši více než 2 mil. EUR. Jak bylo již uvedeno, je nutné vycházet z toho, že účetní hospodářský výsledek v roce 2000 (před vystavením doporučujícího dopisu) byl skutečně založen pouze na převodu zisku dceřiných společností a ne na výkonnosti podniku a že výše jeho vlastního kapitálu by bez tohoto převodu zisku byla negativní (včetně základního kapitálu a jiných forem kapitálu jako rezervy nebo likvidní prostředky v bilanci). Je proto diskutabilní, jak by společnost Biria GmbH bývala mohla zabránit možné insolvenci společnosti Bike Systems. V důsledku této skutečnosti je Komise toho názoru, že daný doporučující dopis nemá žádnou skutečnou ekonomickou hodnotu, která by mohla kompensovat obtíže společnosti Bike Systems a proto nepředstavuje žádnou ocenitelnou záruku, díky níž by se snížila odměna, kterou by tržní investor požadoval za vklad tichého společníka.
(99)
Komise proto dochází k závěru, že odměna nebyla přiměřená riziku a že vklad tichého společníka neproběhl za tržních podmínek. Tento vklad poskytl společnosti Bike Systems výhodu, kterou by na trhu nezískala.
(100)
Jak podnik Bike Systems, tak společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH vyrábějí jízdní kola. Jelikož se s tímto výrobkem obchoduje v mezinárodním měřítku, mohou opatření narušovat hospodářskou soutěž a narušit obchod mezi členskými státy.
6.3 Opatření č. 2 a 3: Podpory, které byly údajně v souladu se schválenými režimy podpor
(101)
Ručení ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH na provozní úvěr ve výši 5,6 mil. EUR (opatření 2) a ručení ve prospěch společnosti Biria na provozní úvěr ve výši 24,875 mil. EUR (opatření 3) byla poskytnuta na základě režimu o ručení Svobodného státu Sasko (18). Podle tohoto schváleného režimu podpor jsou přípustná ručení na úvěry vyšší než 5 mil. DEM (2,6 mil. EUR) zdravým podnikům na financování nových investic a ve zvláštních případech na dodatečné financování investic a provozního kapitálu Ve výjimečných případech může být povoleno financování reorganizace a restrukturalizace. Nicméně poskytnutí ručení na restrukturalizaci velkého podniku je třeba oznámit Komisi jednotlivě.
(102)
Podle Německa byly podmínky režimu splněny a ručení jsou tudíž v souladu s režimem. Německo se domnívá, že společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria v okamžiku udělení ručení nebyly v obtížích. Ručení byla udělena na zajištění půjček na provozní kapitál, což je podle režimu podpor přípustné.
(103)
Komise nesouhlasí se slučitelností ručení s režimem podpor, na jehož základě byly údajně uděleny. Jak bude ještě podrobněji vysvětleno, Komise se oproti názoru Německa domnívá, že se v případě společnosti Sachsen Zweirad GmbH v okamžiku poskytnutí ručení v březnu 2003 jednalo o podnik v obtížích a že rovněž Biria GmbH byla v době poskytnutí ručení v prosinci 2003 podnikem v obtížích. Nicméně poskytnutí ručení na restrukturalizaci podniku v obtížích je třeba oznámit Komisi jednotlivě.
(104)
Podle názoru Německa podnik Sachsen Zweirad GmbH nevykazoval ve smyslu pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 žádné znaky typické pro podnik v obtížích. Komise zdůrazňuje, že znaky typické pro podnik v obtížích uvedené v bodě 6 pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 mají pouze nabízet vodítka, kdy je možné podnik považovat za podnik v obtížích, nelze je však považovat za podmínky, které musejí být splněny kumulativně. U společnosti Sachsen Zweirad GmbH v roce 2001 představoval hospodářský výsledek za běžnou činnost ztrátu ve výši 1 274 000 EUR a v roce 2002 ztrátu ve výši 733 000 EUR. Tyto ztráty převzala podle smlouvy o převodu zisku mateřská společnost Biria. Obrat se v roce 2002 ve srovnání s rokem 2001 snížil.
(105)
Podle výroční zprávy 2002 čelil podnik Sachsen Zweirad GmbH problémům s likviditou. Ve výroční zprávě se výslovně uvádí, že situace podniku Sachsen Zweirad GmbH ohledně likvidity byla napjatá kvůli vysokým výdajům na předběžné financování zásob a díky růstu v rámci skupiny. Podle výroční zprávy mohlo být přežití podniku zajištěno pouze tehdy, pokud by banky byly ochotny zachovat nebo restrukturalizovat stávající úvěrové linky.
(106)
Nebezpečí, že by soukromé finanční instituce neprodloužily své úvěry, podle Německa nikdy nehrozilo. To ovšem nemění nic na zjištění, že situace podniku v oblasti likvidity byla napjatá. Podle výroční zprávy měla většina úvěrů dobu zbývající do jejich splatnosti kratší než pět let, což pro financování obchodní činnosti není v žádném případě optimální a pro podnik se tím zvyšují rizika. Krátká splatnost úvěrů mimoto vedla k vysokým úrokovým platbám (ačkoliv se v roce 2002 ve srovnání s rokem 2001 mírně snížily), které dále zatížily likviditu podniku.
(107)
Komise proto dospěla k závěru, že je třeba podnik Sachsen Zweirad GmbH v okamžiku poskytnutí ručení považovat za podnik v obtížích a dané ručení považovat za ručení na restrukturalizaci. Jelikož je třeba poskytnutí takového ručení velkým podnikům oznámit Komisi jednotlivě, nebyly splněny podmínky schváleného režimu podpor, na jehož základě bylo ručení údajně poskytnuto, a proto ručení nespadalo do tohoto režimu podpor.
(108)
Společnost Biria vznikla s účinností od 1. října 2003 sloučením (staré) společnosti Biria AG s dceřinou společností Sachsen Zweirad GmbH.
(109)
Podle Německa je nutné jasně odlišovat společnost Biria od (staré) společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH, neboť sloučením vznikl nový podnik. Proto musí být otázka, zda byl tento podnik v okamžiku poskytnutí ručení dne 9. prosince 2004 v obtížích, posouzena na základě zahajovací rozvahy nově sloučeného podniku. Zahajovací rozvaha prý ukazuje, že společnost Biria GmbH údajně nemůže být považována za podnik v obtížích.
(110)
Komise s touto argumentací nesouhlasí. Nově sloučený podnik Biria GmbH nelze oddělit od bývalých společností Biria AG a Sachsen Zweirad GmbH, neboť vznikl jejich sloučením. Na druhé straně by bylo snadné obejít klasifikaci podniku v obtížích sloučením hospodářských subjektů nebo založením nových podniků. Bývalá Biria AG zaznamenala roku 2002 rovněž ztráty a měla stejně jako podnik Sachsen Zweirad GmbH problémy s likviditou. Biria GmbH převzala všechny dluhy a závazky (staré) společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH. Kromě toho vlastní Biria GmbH stejná aktiva a vykonává stejnou činnost jako (stará) Biria AG a Sachsen Zweirad GmbH. Komise se proto domnívá, že Biria GmbH převzala obtíže (staré) společnosti Biria AG a podniku Sachsen Zweirad GmbH.
(111)
Společnost Sachsen Zweirad GmbH měla podle Německa při sloučení hospodářskou převahu. Společnost Sachsen Zweirad GmbH údajně nebyla v obtížích, a proto nelze automaticky předpokládat, že by nová společnost Biria AG byla v obtížích. Komise se oproti Německu nicméně domnívá, že společnost Sachsen Zweirad GmbH byla v obtížích. Nová společnost Biria AG tedy „zdědila“ nesnáze podniku Sachsen Zweirad GmbH.
(112)
Podle výroční zprávy za rok 2003 pokračovala v roce 2003 restrukturalizace a reorganizace skupiny Biria. Tento proces byl zahájen již v roce 2002 a zahrnoval rovněž reorganizaci financování skupiny. Na základě ručení spolkové země Sasko na půjčku ve výši 24,875 milionu EUR vypracovala skupina Biria novou koncepci střednědobého financování svých činností. Nová koncepce financování předpokládala rovněž značné přizpůsobení úrokových sazeb, a tím snížení vysoké úrokové zátěže.
(113)
Zároveň bylo reorganizováno sdružení bank: tři banky byly ochotné vzdát se pohledávek ve výši 8 567 000 EUR, což zřejmě představovalo výrazně více než 50 % jejich pohledávek, pokud za to budou okamžitě vyrovnány zbývající pohledávky. Proto půjčka, která je kryta 80 % ručením opatření 3, sestává z 8 mil. EUR na půjčku na provozní kapitál, ze 7,45 milionu EUR jako kontokorentního rámce a z obnosu ve výši 9,425 milionu EUR na financování sezónních potřeb.
(114)
Společnost Biria tedy měla v okamžiku poskytnutí ručení značné problémy s likviditou, a proto byla podnikem v obtížích. Toto hodnocení dokazuje skutečnost, že tři banky odstoupily od financování činností společnosti Biria a dokonce byly ochotné vzdát se velké části svých pohledávek, pokud budou zbývající pohledávky bezodkladně splaceny. Toto opatření ukazuje, že banky vážně pochybovaly o tom, že Biria bude schopná splatit své dluhy a že je možné ji považovat za rentabilní podnik.
(115)
Německo namítá, že banky odstoupily od financování pouze z důvodu změny orientace své obchodní strategie. Komise zjistila, že se banky vzdaly přibližně 50 % svých nesplacených pohledávek. Toto je i v případě odstoupení bank z důvodu změny obchodní strategie znakem toho, že úvěrové instituce považovaly splacení celé půjčky za velmi nepravděpodobné.
(116)
Komise proto dospěla k závěru, že podnik Biria je třeba v okamžiku poskytnutí ručení považovat za podnik v obtížích a dané ručení považovat za ručení na restrukturalizaci. Jelikož je třeba poskytnutí takového ručení velkým podnikům oznámit Komisi jednotlivě a Biria byla v okamžiku rozhodnutí o schválení velkým podnikem, nebyly splněny podmínky schváleného režimu podpor, na jehož základě bylo ručení údajně poskytnuto, a proto ručení nespadalo do tohoto režimu podpor.
(117)
Ručení označená jako opatření 2 a 3 poskytla spolková země Sasko, pocházejí tedy ze státních prostředků a je tudíž třeba je přičíst státu.
(118)
Dále musí opatření oprávněnému zajistit výhodu. Komise je toho názoru, že obě uvedená ručení zajistila společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH (nyní Biria AG) neoprávněnou výhodu.
(119)
Z důvodů uvedených v bodech 2.2 a 3.2 sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (19) (dále jen „sdělení o zárukách“) plyne pro dlužníka výhoda, když za záruku nemusí platit tržní cenu. V určitých případech by dlužník jakožto podnik ve finančních obtížích nenašel žádnou finanční instituci, který by byl ochoten mu poskytnou úvěr bez státní záruky.
(120)
V daném případě byly poskytnuty záruky za úvěr pro podnik v obtížích, přičemž pro ručitele (stát) nebyla sjednána tržní odměna.
(121)
V bodě 3.2 sdělení o zárukách uvádí Komise následující čtyři podmínky, které musejí být kumulativně splněny, aby se vyloučila existence státní podpory ve formě záruky:
1.
dlužník nemá finanční potíže;
2.
rozsah poskytnuté záruky lze náležitě změřit;
3.
záruka nepokrývá více než 80 % nesplacené půjčky;
4.
za záruku se platí běžná tržní cena.
(122)
Za použití těchto podmínek na daný případ došla Komise k závěru, že se v případě společností Sachsen Zweirad GmbH a Biria v okamžiku poskytnutí ručení jednalo o podniky v obtížích.
(123)
Za ručení nebyla placena žádná odměna, přičemž byla poskytnuta za úvěr pro podnik v obtížích. Již sama skutečnost, že za ručení nebyla placena žádná tržní cena nasvědčuje tomu, že společnostem Sachsen Zweirad GmbH resp. Biria byla těmito opatřeními poskytnuta výhoda. Ručení, za která se neplatí tržní prémie, se v komerčním bankovnictví nevyskytují. To platí tím spíše, pokud se jedná o ručení pro podniky v obtížích, které svoje úvěry případně nebudou moci splatit.
(124)
Z logiky sdělení o zárukách proto plyne, že se u tohoto ručení jedná o státní podporu.
(125)
Komise proto došla k závěru, že ručení zajistila společnostem Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH (nyní Biria AG) výhodu, neboť ani jedna společnost by na trhu tato ručení za stejných podmínek nezískala.
(126)
Ze stejných důvodu, které jsou uvedeny v bodě 100, jsou opatření 2 a 3 způsobilá narušit hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod.
6.4 Závěr o existenci podpory
(127)
Komise proto dospěla k závěru, že vklad tichého společníka a obě ručení představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU a že obě ručení nebyla poskytnuta v souladu se schváleným režimem podpor. Opatření 1, 2 a 3 tedy představují novou podporu, a musí proto být odpovídajícím způsobem hodnocena.
6.5 Výpočet prvku podpory
(128)
Podle bodu 4.1 sdělení o zárukách se vychází z toho, že individuální záruka nebo systém záruk obsahuje státní podporu, pokud není v souladu s principem investora v tržním hospodářství. Prvek státní podpory je pak třeba kvantifikovat, aby se mohlo ověřit, zda podpora splňuje podmínky zvláštní výjimky pro státní podporu. Komise proto musí nejprve prvek státní podpory kvantifikovat, než může posoudit její slučitelnost.
(129)
Ve sdělení o zárukách Komise stanovila všeobecné zásady pro výpočet prvku státní podpory.
(130)
Podle názoru Komise může státní záruka v zásadě představovat státní podporu až do celkové výše úvěru, který je zaručen, pokud by oprávněný sám nebyl schopen získat přístup k finančním trhům (viz body 2.2 a 4.1 písm. a) sdělení o zárukách).
(131)
Pravidla pro výpočet prvku státní podpory jsou stanovena v bodech 4.1 (Obecně), 4.2 (Prvek podpory v individuálních zárukách) a 4.4 (Prvek podpory v systémech záruk) sdělení o zárukách. Komise dále používá tyto pravidla na daný případ.
(132)
Podle bodu 4.2 sdělení o zárukách, je třeba, pokud není možno pro srovnání použít tržní odměnu, porovnat celkové tržní finanční náklady půjčky s ručením a bez ručení (tj. úroková sazba pro podobnou půjčku bez záruky musí být srovnávána s úrokovou sazbou plus odměnou za záruku za půjčku se státní zárukou).
(133)
V mnoha případech není takováto tržní úroková sazba k dispozici. Komise proto ve svých sděleních vypracovala metodu ke stanovení referenčních a diskontních sazeb, která může být použita jako náhradní veličina za tržní úrokovou sazbu, a to z důvodů uvedených v bodě 4.2 sdělení o zárukách.
(134)
Podle oznámení o referenčních úrokových sazbách z roku 1997 stanoví Komise referenční úrokové sazby, které by měly odrážet průměrnou výši tržních úrokových sazeb pro běžným způsobem zajištěné středně- a dlouhodobé půjčky. V oznámení o referenčních úrokových sazbách z roku 1997 se dále upozorňuje na to, že referenční úroková sazba je minimální sazbou, kterou je možné zvýšit ve zvláštních rizikových situacích (například podnik v obtížích nebo není-li poskytnuta záruka obvykle požadovaná bankami). V takových případech může přirážka činit 400 a více bazických bodů. V oznámení o referenčních úrokových sazbách z roku 1997 se nevysvětluje, jestli je možné sčítat rizikové prémie zohledňující různá rizika. Kumulace není vyloučená, avšak Komise musí ve svém rozhodnutí odůvodnit metodu použitou pro kumulaci různých prémií za riziko a vycházet při tom z analýzy metod používaných na finančních trzích (20).
(135)
V roce 2004 vypracovala společnost Deloitte&Touche Wirtschaftsprüfungsgesellschaft GmbH studii (dále jen „studie“) pro generální ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise. V této studii (21) byly na základě empirických průzkumů vykazovány mj. prémie za riziko, které byly používány na trhu pro podniky v různých rizikových kategoriích a u transakcí s různými zajištěními. Ze studie jednoznačně plyne, že kombinace různých rizikových aspektů (úvěruschopnost dlužníka, zajištění) se odráží v různých přirážkách k bazické úrokové sazbě.
(136)
Na základě této studie Komise dále zpřesnila svoji metodu výpočtu prvku podpory u úvěrů ve Sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (22) (dále jen „Sdělení o referenčních sazbách 2008“). Sdělení o referenčních sazbách 2008 přebírá přístup použitý ve studii: k bazické úrokové sazbě se podle úvěruschopnosti podniku a nabízených zajištění použijí přirážky.
(137)
Komise dále zastává názor, že stanovování prvku státní podpory v posuzovaných opatřeních je spojeno s konceptem státní podpory. Podle judikatury Soudního dvora je nesporné, že otázku, zda se jedná u podpory o státní podporu ve smyslu smlouvy, je nutné posuzovat na základě objektivních skutečností, které je třeba posuzovat k okamžiku přijetí rozhodnutí Komise (23).
(138)
Komise je dále toho názoru, že sdělení o referenčních sazbách 2008 je přiměřeným východiskem pro výpočet prvku podpory; a proto bude dále posuzovat prvek podpory dotčených opatření na základě tohoto sdělení.
(139)
Komise se domnívá, že prvek podpory vkladu tichého společníka vyplývá z rozdílu mezi odměnou, kterou by podnik Bike Systems musel za vklad tichého společníka zaplatit za tržních podmínek, a skutečně vyplacenou odměnou. Prvek podpory může činit až 100 % vkladu tichého společníka, neboť se podnik Bike Systems nacházel v okamžiku poskytnutí vkladu v obtížích a riziko spojené s tímto vkladem bylo příliš vysoké, tento vklad by tudíž tržně jednajícím investorem nebyl možná vůbec proveden (24).
(140)
Podle názoru Komise vklad tichého společníka není půjčka, lze jej však srovnávat s půjčkou s vysokým rizikem, neboť je v případě insolvence podřízena všem ostatním pohledávkám včetně podřízených půjček.
(141)
Jak bylo vysvětleno v bodě 92, musí být situace podniku Bike Systems, který právě odvrátil insolvenční řízení, podle názoru Komise považována za nejistou. Jeho budoucí vývoj byl nejistý, neboť došlo pouze k omezené restrukturalizaci. Jak již bylo řečeno v bodě 92, je třeba podnik považovat za podnik v obtížích. Navíc nebyla předložena žádná zajištění, což zvyšuje riziko neplacení. Proto je Komise názoru, že záruku je třeba klasifikovat jako transakci s „nízkým“ zajištěním ve smyslu sdělení o referenčních sazbách 2008. Kromě chybějících zajištění je vklad tichého společníka v případě insolvence podřízen všem ostatním půjčkám, což riziko nezaplacení dále zvyšuje. Podle názoru Komise musí být posledně uvedená okolnost hodnocena jako dodatečný rizikový faktor ke skutečnosti, že chybí dostatečné zajištění, neboť nízké zajištění zvyšuje riziko, že nárok věřitele nebude moci být v případě insolvence dlužníka v rámci zpeněžení zajištění přímo uspokojen, zatímco podřízenost nároku znamená, že věřitel může v případě insolvence dlužníka uspokojit svoje nároky až po ostatních věřitelích a proto pravděpodobně nic nezíská.
(142)
Podle názoru Komise musí být společnost Bike Systems, která se v okamžiku poskytnutí opatření nacházela v obtížích, zařazena do ratingové kategorie „špatný“. Ve sdělení o referenčních sazbách 2008 se stanoví, že pro podnik této ratingové kategorie s nízkým zajištěním by musela být zapotřebí přirážka až 1 000 bazických bodů, aby byla vyloučena existence podpory. Podle názoru Komise je s ohledem na chybějící zajištění, jakož i nízkého pořadí vkladu tichého společníka přirážka 1 000 bazických bodů odůvodněna.
(143)
Tudíž prvek podpory vkladu tichého společníka plyne z rozdílu mezi referenční úrokovou sazbou plus 1 000 bazických bodů a odměnou, která se za tento vklad měla platit.
(144)
Podle názoru Komise může být dále při výpočtu prvku podpory variabilní část odměny ve výši 3,5 % zohledněna jen částečně, neboť závisela na zisku. Situace podniku však byla špatná a vyhlídky na zisk nejisté. Komise se proto domnívá, že by variabilní část odměny měla být zohledněna pouze z poloviny, tj. ve výši 1,75 %. Při výpočtu prvku podpory by tak skutečnou odměnou měla být pevná sazba ve výši 8,75 %, ke které se přičte polovina variabilní části odměny ve výši 3,5 %, což odpovídá celkové odměně ve výši 10,5 %. Prvek podpory proto odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 1 000 bazických bodů a skutečnou odměnou ve výši 10,5 %.
(145)
Díky ručením uvedeným v opatření 2 a 3 získaly podniky Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH pro své půjčky lepší finanční podmínky, než je jinak na finančních trzích obvyklé. Prvek podpory ručení uvedeného v opatření 2 a ručení uvedeného v opatření 3 odpovídá rozdílu mezi úrokem, který by společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH musely zaplatit z půjčky za tržních podmínek (tj. bez ručení), a úrokem, s jakým byla půjčka s ručením skutečně poskytnuta. Tento rozdíl by mohl odpovídat prémii, kterou by za tato ručení požadoval tržně jednající ručitel. Jelikož byly společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH v době, kdy byla poskytnuta ručení a odpovídající půjčky, v obtížích, může prvek podpory činit dokonce až 100 % daných ručení, neboť žádný investor by tyto půjčky bez ručení neposkytl (25).
(146)
S půjčkou a ručením pro podnik Sachsen Zweirad GmbH bylo spojeno další riziko, neboť nabídnuté zajištění bylo podle názoru Komise velmi nízké. Ručení za půjčku pro podnik Sachsen Zweirad GmbH bylo zajištěno pouze společným a nerozdílným ručením podniků ve skupině. Ekonomická hodnota takového vlastního ručení dlužníka je velmi nízká. Proto je Komise názoru, že ručení je třeba hodnotit jako transakci s „nízkým“ zajištěním ve smyslu sdělení o referenčních sazbách 2008.
(147)
V případě půjčky a ručení pro podnik Biria GmbH mělo poskytnuté zajištění vyšší ekonomickou hodnotu než poskytnutá zajištění u ručení pro podnik Sachsen Zweirad GmbH. Přesto byla tato zajištění stále ještě nižší než zajištění obvykle požadovaná. Ručení pro společnost Biria GmbH je zajištěna hypotékou, která je první v pořadí, na majetek podniku Bike Systems ve výši 15 milionů EUR. Hypotéka je však podřízená jiné půjčce o velikosti 2 mil. EUR. Tato hypotéka, která byla první v pořadí, pokrývala tudíž pouze více než 50 % celkové půjčky. Nelze však usuzovat, jak vysoká by byla řádná likvidační hodnota hypotéky. Další zajištění - hypotéky, postoupení pohledávek, převod zboží, které je ve vlastnictví podniků skupiny a společné a nerozdílné ručení vlastníka společnosti Biria GmbH - měly jen nízkou ekonomickou hodnotu. I přes poskytnutá zajištění je proto Komise názoru, že ručení je třeba hodnotit jako transakci s „nízkým“ zajištěním ve smyslu sdělení o referenčních sazbách 2008.
(148)
Jak je uvedeno výše, byly společnosti Biria GmbH a Sachsen Zweirad GmbH v okamžiku poskytnutí ručení v obtížích, takže spadají do kategorie „špatného“ úvěrového ratingu. Podle sdělení o referenčních sazbách 2008 může příslušná přirážka činit v případě nízkého zajištění až 1 000 bazických bodů, pokud má být vyloučena existence státní podpory. Podle názoru Komise je v případě společnosti Sachsen Zweirad GmbH s ohledem na nízké zajištění odůvodněna přirážka o výši 800 bazických bodů. Společnost Biria GmbH nabídla nepatrně lepší zajištění. Proto je odůvodněna přirážka o 700 bazických bodů. Nižší přirážka u obou podniků ve srovnání s vkladem tichého společníka je odůvodněna nižším pořadím tohoto vkladu.
(149)
Prvek podpory u ručení za podnik Sachsen Zweirad GmbH (opatření 2) vyplývá z rozdílu mezi referenční úrokovou sazbou plus 800 bazických bodů a celkovými náklady na financování (úroková sazba půjčky plus případné prémie za ručení), za nichž byla poskytnuta zajištěná půjčka.
(150)
Prvek podpory u ručení za Biria GmbH (opatření 3) plyne obdobně z rozdílu mezi referenční úrokovou sazbou plus 700 bazických bodů a celkovými náklady na financování (úroková sazba půjčky plus případné prémie za ručení), za nichž byla poskytnuta zajištěná půjčka.
6.6 Výjimky podle čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU
(151)
V čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU jsou stanoveny výjimky z obecného zákazu státních podpor v odst. 1 uvedeného článku.
(152)
Výjimky uvedené v čl. 107 odst. 2 SFEU nejsou v tomto případě použitelné, neboť nejsou poskytovány ani podpory sociální povahy ani jednotlivým spotřebitelům; nejsou též určeny k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi ani nejsou poskytovány hospodářství určitých oblastí Spolkové republiky Německo postižených rozdělením Německa.
(153)
Rovněž není možné použít ustanovení o výjimkách podle čl. 107 odst. 3 písm. b) a d) SFEU. Týkají se podpory významných projektů společného evropského zájmu, jakož i podpory určené na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví.
(154)
Zbývají tudíž ustanovení o výjimkách podle čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) SFEU a pokyny Společenství na nich založené.
(155)
Nejprve Komise zjistila, že společnost Bike System má sídlo v oblasti, která je podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU způsobilá pro regionální podporu. Německo i přes pochyby vyjádřené Komisí při zahájení formálního vyšetřovacího řízení nepředalo žádné informace, že by byly splněny podmínky pro poskytnutí regionální podpory stanovené v Pokynech k vnitrostátní regionální podpoře (26).
(156)
Další ustanovení o výjimkách jsou obsaženy v pokynech Společenství. Jelikož byla podpora poskytnuta v březnu 2001, jsou použitelné pokyny pro záchranu a restrukturalizaci 1999. Komise nemá žádné informace o tom, že podpora může být na základě těchto pokynů považována za slučitelnou se SFEU. Poskytnutí podpory na restrukturalizaci závisí podle pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 na vypracování realistického plánu restrukturalizace, přičemž je třeba se vyhnout neúměrnému narušení hospodářské soutěže a omezit podporu na minimum. Německo navzdory pochybnostem, které Komise vyjádřila při zahájení řízení, nepředložilo žádné informace, podle kterých by tyto podmínky byly splněny. Komise proto dospěla k závěru, že podmínky pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 nejsou splněny.
(157)
Komise se domnívá, že pro toto opatření nelze použít žádné další pokyny a nařízení, které platí pro mj. podpory v oblasti výzkumu a vývoje, životního prostředí, malých a středních podniků, zaměstnanosti a vzdělávání nebo rizikového kapitálu. Jelikož opatření neodpovídá žádnému cíli společného zájmu, představuje podpora provozní podporu, která není slučitelná se SFEU.
(158)
Komise zjistila, že společnosti Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH sídlí v oblasti podporované podle čl. 107 odst. 3 písm. a) SFEU. Výjimky uvedené v tomto písmenu a ustanovení o regionálních podporách podle čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU nelze použít, neboť podniky Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH byly v obtížích a cílem podpor nebyl hospodářský rozvoj určité oblasti.
(159)
Komise došla k závěru, že by mohly být použitelné pouze pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích. Jelikož byla podpora poskytnuta v březnu 2003 a prosinci 2003, jsou použitelné pokyny pro záchranu a restrukturalizaci z roku 1999.
(160)
Poskytnutí podpory je závislé na provádění restrukturalizačního plánu, jehož doba trvání musí být co nejomezenější a který během přiměřené doby na základě realistických předpokladů ohledně budoucích provozních podmínek obnoví dlouhodobou rentabilitu podniku. Německo navzdory pochybnostem, které Komise vyjádřila při zahájení řízení, nepředložilo žádné informace, podle nichž by byla tato ručení poskytnuta na základě realistického plánu restrukturalizace, který by obnovil rentabilitu skupiny.
(161)
Dále musejí být přijata opatření, která by co možná nejvíce zmírnila nepříznivé dopady podpory na konkurenty. To většinou znamená omezení přítomnosti podniků na příslušném trhu nebo trzích po ukončení období restrukturalizace. Komise nemá k dispozici žádné údaje k relevantnímu trhu a podílu skupiny Biria na tomto relevantním trhu. Dále nemá žádné informace o případných vyrovnávacích opatřeních, která by omezovala přítomnost podniku na trhu. Naopak se zdá, že skupina Biria převzetím podniků Checker Pig a Bike Systems v roce 2001 expandovala.
(162)
Výše podpory musí být podle pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 omezená na minimum nezbytné na restrukturalizaci při zohlednění dostupných finančních prostředků podniku a jeho společníků. Příjemce podpory dále musí z vlastních zdrojů nebo z vnějších zdrojů získaných za tržních podmínek významným dílem přispět k plánu restrukturalizace. Jelikož podpora nebyla poskytnuta na základě plánu restrukturalizace, nemá Komise k dispozici žádné informace o výši příspěvku příjemce podpory a o tom, zda byla podpora omezena na minimum.
(163)
Podle pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 smí být podpory na restrukturalizaci poskytnuty pouze jednou. Pokud dotyčný podnik obdržel již v minulosti podporu na restrukturalizaci a období restrukturalizace bylo ukončeno před méně než deseti lety, povoluje Komise obvykle další podporu na restrukturalizaci pouze za mimořádných a nepředvídatelných okolností.
(164)
Společnost Sachsen Zweirad GmbH obdržela na základě schváleného režimu podpor v dubnu 1996 a v březnu 1998 podporu na restrukturalizaci ve formě veřejné majetkové účasti v celkové výši 1 278 200 EUR. Jelikož od ukončení období restrukturalizace společnosti Sachsen Zweirad GmbH uplynulo méně než deset let a Komisi nejsou známy žádné mimořádné a nepředvídatelné okolnosti, nebyla při poskytnutí obou ručení dodržena zásada „jednou a dost“.
(165)
Komise proto dospěla k závěru, že podmínky pokynů pro záchranu a restrukturalizaci 1999 nejsou splněny.
(166)
Komise se dále domnívá, že pro opatření 2 a 3 nelze použít žádné další pokyny a nařízení Společenství, které platí pro podpory např. v oblasti výzkumu a vývoje, životního prostředí, malých a středních podniků, zaměstnanosti a vzdělávání nebo rizikového kapitálu. Jelikož opatření neodpovídají žádnému cíli společného zájmu, představují podpory provozní podpory, které nejsou slučitelné se SFEU.
VII. ZÁVĚR
(167)
Komise proto dospěla k závěru, že vklad banky gbb v podniku Bike Systems ve výši 1 070 732 EUR, 80 % ručení za půjčku pro podnik Sachsen Zweirad GmbH ve výši 5,6 milionu EUR a 80 % ručení za půjčku pro podnik Biria GmbH (později Biria AG) ve výši 24 875 000 EUR představují státní podpory, a tudíž nesplňují podmínky slučitelnosti s vnitřním trhem.
(168)
Podle čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 má Komise v zásadě povinnost nařídit, aby příjemce podpory takovou podporu neslučitelnou s vnitřním trhem navrátil,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora Německa ve prospěch podniků Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (nyní MB System), Sachsen Zweirad GmbH a Biria GmbH (později Biria AG a nyní MB Immobilien) není slučitelná s vnitřním trhem. Podpora zahrnovala následující opatření:
a)
opatření 1: vklad tichého společníka ve výši 2 070 732 EUR poskytnutý společnosti Bike Systems GmbH & Co. Thüringer Zweiradwerk KG (nyní MB System). Prvek podpory odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou navýšenou o 1 000 bazických bodů a odměnou za vklad tichého společníka (pevná sazba plus 50 % variabilní části odměny);
b)
opatření 2: ručení ve výši 4 480 000 EUR ve prospěch společnosti Sachsen Zweirad GmbH (později Biria AG, nyní MB Immobilien). Prvek podpory odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 800 bazických bodů a celkovými náklady na financování (úrok za půjčku plus případné prémie za ručení), s jakým byla zaručená půjčka poskytnuta;
c)
opatření 3: ručení ve výši 19 900 000 EUR ve prospěch společnosti Biria GmbH (později Biria AG, nyní MB Immobilien). Prvek podpory odpovídá rozdílu mezi referenční sazbou s navýšením o 700 bazických bodů a celkovými náklady na financování (úrok za půjčku plus případné prémie za ručení), s jakým byla zaručená půjčka poskytnuta.
Článek 2
1. Německo vyžádá podporu uvedenou v článku 1 od příjemce zpět.
2. Navrácení podpor bude neprodleně vyžádáno postupem daným vnitrostátními procesními předpisy, za podmínky, že tento postup umožní okamžitý a skutečný výkon rozhodnutí.
3. Částky, které mají být navráceny, zahrnují úroky za období ode dne, kdy byly dány příjemci k dispozici, do dne skutečného navrácení.
4. Výše úroků bude vypočtena jako složený úrok podle kapitoly V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (27).
5. Německo s účinkem ode dne zveřejnění tohoto rozhodnutí zruší všechny neprovedené platby podpory uvedené v článku 1.
Článek 3
1. Podpora uvedená v článku 1 bude neprodleně a skutečně žádána zpět.
2. Německo zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno během čtyř měsíců ode dne jeho zveřejnění.
Článek 4
1. Do dvou měsíců od zveřejnění tohoto rozhodnutí předá Německo Komisi tyto informace:
a)
celkovou částku (jistina a úroky), kterou má příjemce vrátit;
b)
podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;
c)
doklady z nichž vyplývá, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.
2. Německo bude Komisi informovat o opatřeních k provedení tohoto rozhodnutí, a to až do dokončení navrácení podpory uvedené v článku 1. Na žádost Komise předloží Německo neprodleně informace o opatřeních, která byla přijata nebo která jsou zamýšlena, za účelem provedení tohoto rozhodnutí. Německo poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již příjemce navrátil.
Článek 5
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 14. prosince 2010.