KOMMISSIONENS AFGØRELSE
af 18. juli 2011
om statsstøtte C 15/09 (ex N 196/09), som Tyskland har ydet eller påtænker at yde Hypo Real Estate
(meddelt under nummer K(2011) 5157)
(Kun den tyske udgave er autentisk)
(EØS-relevant tekst)
(2012/118/EU)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit (1),
under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),
efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (2), under hensyntagen til disse bemærkninger, og
ud fra følgende betragtninger:
I. SAGSFORLØB
(1)
Europa-Kommissionen godkendte den 2. oktober 2008 midlertidigt, dvs. for en periode på seks måneder eller indtil fremlæggelsen af en troværdig og veldokumenteret omstruktureringsplan for banken, statsstøtte til Hypo Real Estate Holding AG i form af en statsgaranti på 35 mia. EUR (registreret under N 44/08) (3). Tyskland anmeldte foranstaltningen den 30. september 2008.
(2)
Tyskland anmeldte den 1. april 2009 en omstruktureringsplan for Hypo Real Estate-koncernen (»HRE«) (registreret under N 196/09). Ved brev af 17. april 2009 supplerede Tyskland anmeldelsen af omstruktureringsplanen og underrettede Kommissionen om en kapitaltilførsel på 60 mio. EUR og en forlængelse af statsgarantierne på 52 mia. EUR, som var ydet på grundlag af den godkendte hjælpepakke til pengeinstitutter (4).
(3)
Ved brev af 7. maj 2009 (5) meddelte Kommissionen Tyskland, at den havde indledt proceduren efter artikel 108, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Denne beslutning (»beslutningen om at indlede proceduren«) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (6) med en opfordring til at fremsætte bemærkninger.
(4)
Den 3. juni 2009 anmeldte Tyskland en kapitaltilførsel på 2,96 mia. EUR (registreret under N 333/09).
(5)
Den 17. august 2009 meddelte Tyskland Kommissionen, at man igen ønskede at forlænge de garantier på 52 mia. EUR, som var ydet til HRE på grundlag af den særlige fond for finansmarkedsstabilisering (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung, »SoFFin«) (registreret under C 15/09) (se betragtning 2).
(6)
Den 20. og 21. oktober 2009 fremlagde Tyskland endnu en gang en ajourføring af omstruktureringsplanen, anmeldte yderligere planlagte foranstaltninger til HRE (oprettelse af et afviklingsorgan, ydelse af yderligere garantier) til Kommissionen og underrettede Kommissionen om en ny, dvs. den tredje, forlængelse af de eksisterende SoFFin-garantier på 52 mia. EUR (registreret under N 557/09).
(7)
Den 26. oktober 2009 anmeldte Tyskland under N 557/09 en yderligere kapitaltilførsel på 3 mia. EUR og SoFFin-garantier på i alt 18 mia. EUR til HRE samt en SoFFin-garanti på 2 mia. EUR til HRE-afviklingsorganet (7). Kommissionen havde ikke godkendt SoFFin-garantien på 2 mia. EUR.
(8)
Den 13. november 2009 udvidede Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure og godkendte midlertidigt for perioden indtil vedtagelse af Kommissionens endelige afgørelse om omstruktureringsplanen kapitaltilførsler på 60 mio. EUR, 2,96 mia. EUR og 3 mia. EUR (i sag C 15/09, N 333/09 og N 557/09). Denne beslutning blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende (8) med en opfordring til at fremsætte bemærkninger.
(9)
Den 15., 16. og 17. december 2009 fremsendte Tyskland som supplement til anmeldelsen af 26. oktober 2009 yderligere oplysninger vedrørende SoFFin-garantierne på 18 mia. EUR (registreret under N 694/09).
(10)
Den 21. december 2009 godkendte Kommissionen SoFFin-garantierne på 18 mia. EUR midlertidigt i højst et år (sag N 694/09) (9).
(11)
Den 30. april 2010 anmeldte Tyskland en SoFFin-kapitaltilførsel på 1,85 mia. EUR (sag N 161/10).
(12)
Den 19. maj 2010 godkendte Kommissionen kapitaltilførslen på 1,85 mia. EUR midlertidigt indtil vedtagelse af en endelig afgørelse om omstruktureringsplanen (10).
(13)
Den 2. september 2010 anmeldte Tyskland en SoFFin-likviditetsgaranti på 20 mia. EUR (sag N 380/10).
(14)
Den 10. september 2010 anmeldte Tyskland en hjælpeforanstaltning for værdiforringede aktiver (dvs. hensigten om at overføre HRE's aktiver til FMS-Wertmanagement AöR (11)»FMS-WM«) og en kapitaltilførsel på op til ca. 2,13 mia. EUR samt en yderligere garanti, dvs. en afviklingsgaranti på op til 20 mia. EUR (sag N 380/10).
(15)
Den 24. september 2010 udvidede Kommissionen endnu en gang den formelle undersøgelsesprocedure og godkendte midlertidigt hjælpeforanstaltningen, likviditetsgarantien på 20 mia. EUR og afvikingsgarantien på op til 20 mia. EUR. Denne afgørelse (12) blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende med en opfordring til at fremsætte bemærkninger. Kommissionens afgørelse af 24. september 2010 omfattede ikke den kapitaltilførsel på op til 2,13 mia. EUR, som Tyskland havde anmeldt den 10. september 2010, dvs. denne kapitaltilførsel er ikke godkendt af Kommissionen.
(16)
Den 14. juni 2011 fremlagde Tyskland en endelig ajourføring af omstruktureringsplanen. Den 15. juni 2011 fremsendte Tyskland en tilsagnspakke, som blev suppleret den 1. juli 2011.
(17)
Den 14. juni 2011 meddelte Tyskland, at den næste kapitaltilførsel ikke, som anført i anmeldelsen af 10. september 2010, ville udgøre 2,13 mia. EUR, men kun 2,08 mia. EUR, og at dette lavere beløb ville blive stillet til rådighed for FMS-WM.
(18)
Der fandt i tidens løb en række møder og telefonkonferencer sted, og der var yderligere korrespondance mellem Kommissionens tjenestegrene, Tyskland og HRE.
(19)
Kommissionen modtog bemærkninger fra tredjeparter, som den videresendte til Tyskland. Kommentarer fra Tyskland blev modtaget ved brev af 24. marts 2010.
II. MODTAGEREN OG STØTTEFORANSTALTNINGERNE
II.1. Modtageren
(20)
HRE blev oprettet i oktober 2003 gennem udskillelse af dele af HVB-koncernens aktiviteter inden for erhvervsmæssig ejendomsfinansiering. I 2007 overtog HRE DEPFA Bank plc. i Dublin og udvidede sine aktiviteter til at omfatte forretningsområderne Public Sector Finance (finansiering af den offentlige sektor) og Infrastructure Finance (finansiering af infrastrukturprojekter). HRE-koncernen (13) omfatter på nuværende tidspunkt Hypo Real Estate Holding AG (»HRE Holding«) og de tre datterselskaber Deutsche Pfandbriefbank AG (»PBB«), DEPFA Bank plc. og Hypo Real Estate Finance B.V. i.L. (»HRE Finance i.L.«), der er under afvikling. DEPFA Bank plc. og PBB besidder hver især en række yderligere datterselskaber og kapitalinteresser i selskaber. PBB er koncernens hovedbank, som har fået nyt navn, og det eneste af HRE Holdings tre datterselskaber, der fortsat vil indgå nye forretninger. Dens forretningsområder er ejendomsfinansiering og finansiering af offentlige investeringer. DEPFA Bank plc. er under afvikling og vil fra datoen for fremsendelsen af denne afgørelse ikke indgå nye forretninger. Dens kerneaktiviteter omfattede i det væsentlige finansiering af den offentlige sektor og budgetkreditter samt finansiering af infrastrukturprojekter (f.eks. veje, broer, tunneler og offentlige bygninger). HRE Finance i.L. er, som det allerede fremgår af navnet, en virksomhed i likvidation (14).
(21)
I 2010 blev FMS-WM, afviklingsorganet for HRE, oprettet. FMS-VM forvalter de aktier og derivater i HRE-koncernen, som blev overtaget, da disse enten var ikke-strategiske eller forbundet med uacceptable risici eller kapitalomkostninger. FMS-WM har i tidens løb overtaget en stor del af HRE's aktiver. FMS-WM har ingen tilladelse til at udøve bankvirksomhed.
(22)
HRE registrerede i regnskabsåret 2008 tab på 5,5 mia. EUR, i 2009 på 2,2 mia. EUR og i 2010 på 0,9 mia. EUR.
(23)
Gennem kapitaltilførslen på 3,02 mia. EUR (60 mio. EUR i marts 2009, 2,96 mia. EUR i juni 2009) erhvervede Tyskland 90 % af kapitalandelene i HRE. I efteråret 2009 fandt der en tvangsindløsning af minoritetsaktionærer (»squeeze-out«) sted. Tyskland erhvervede de resterende kapitalandele til 1,30 EUR pr. andel, og HRE blev dermed 100 %-ejet af Forbundsrepublikken Tyskland; senere påbegyndtes en omstrukturering.
II.2. HRE's vanskeligheder på baggrund af finanskrisen
(24)
Ved udgangen af september 2008 stod HRE over for en likviditetsmangel, som gjorde, at banken umiddelbart risikerede at blive insolvent. HRE var ikke i stand til at optage kortfristet kapital på markederne, da krisen på finansmarkederne var resulteret i, at en række pengemarkeder brød sammen. Efter at Lehman Brothers havde anmodet om kreditorbeskyttelse, gik navnlig interbankmarkedet næsten fuldstændigt i stå i midten af september 2008.
(25)
Forretningsmodellen for DEPFA Bank plc, siden oktober 2007 et 100 %-ejet datterselskab af HRE, som i vidt omfang var afhængig af finansiering via interbankmarkedet og andre kortfristede usikrede finansieringskilder, viste sig at være yderst sårbar under likviditetskrisen, og de heraf følgende problemer truede bankens eksistens.
(26)
HRE var nødt til at dække DEFPA Bank plc.'s kortfristede likviditetsbehov. Omfanget af kreditlinjer med forfaldsdato den 30. september 2008 var imidlertid mere, end HRE kunne dække. Desuden befandt de fleste selskaber i HRE-koncernen sig i samme situation på grund af transaktioner og forretninger inden for koncernen (f.eks. tilgodehavender, garantier og administrative erklæringer). Likviditetsproblemerne truede derfor alvorligt HRE-koncernens eksistens.
(27)
HRE's vanskeligheder skyldtes bl.a. også »nedarvede« problemer som følge af aktiver, der i betragtning af deres faktiske risikoprofil ikke gav et passende investeringsafkast. Desuden er HRE-koncernen opstået på grundlag af en fusion mellem flere mindre bankinstitutter, der anvendte forskellige it-applikationer, […] (15).
II.3. Statsstøtteforanstaltningerne
(28)
Tyskland har stillet eller vil stille kapital til rådighed for HRE på i alt op til ca. 9,95 mia. EUR (en del heraf til FMS-WM) og garantier på 145 mia. EUR. Desuden blev der gennemført en hjælpeforanstaltning til fordel for HRE med et støtteelement på ca. 20 mia. EUR.
II.3.1. Kapitaltilførsler
II.3.1.1. Kapitaltilførsel på 60 mio. EUR
(29)
Da Tyskland ønskede at få fuld kontrol med HRE ved gradvist at erhverve alle HRE's aktier, købte SoFFin den 30. marts 2009 20 mio. nye HRE-aktier til en nominel værdi på 3 EUR pr. aktie; på denne måde fik HRE en kapitaltilførsel på 60 mio. EUR og SoFFin en andel på 8,65 % af HRE's kapital. Denne kapitaltilførsel blev midlertidigt godkendt af Kommissionen den 13. november 2009.
II.3.1.2. Kapitaltilførsel på 2,96 mia. EUR
(30)
Den 2. juni 2009 vedtog HRE's aktionærer en kapitaltilførsel på 2,96 mia. EUR gennem udstedelse af nye HRE-aktier, som efterfølgende blev købt af SoFFin. Derpå besad SoFFin 90 % af aktierne i HRE. Disse nye kapitalandele blev registreret i handelsregistret den 8. juni 2009. Denne kapitaltilførsel blev midlertidigt godkendt af Kommissionen den 13. november 2009.
II.3.1.3. Kapitaltilførsel på 3 mia. EUR
(31)
Den kapitaltilførsel på i alt 3,0 mia. EUR, der blev anmeldt den 26. oktober 2009, var struktureret på følgende måde:
a)
2 mia. EUR blev overført til HRE Holdings og PBB's frie reserver. Efter tvangsindløsningen af minoritetsaktionærerne (squeeze-out) var HRE 100 %-ejet af Forbundsrepublikken Tyskland og SoFFin.
b)
1 mia. EUR blev overført til PBB som passivt kapitalindskud med en overskudsafhængig kupon på 10 % p.a.
(32)
Aftalerne om kapitaltilførslen på 3 mia. EUR blev undertegnet den 16. november 2009. Kommissionen godkendte denne kapitaltilførsel midlertidigt den 13. november 2009.
II.3.1.4. Kapitaltilførsel på op til 1,85 mia. EUR
(33)
Kapitaltilførslen på op til 1,85 mia. EUR til HRE's frie reserver blev opdelt i to trancher:
a)
En kapitaltilførsel på 1,4 mia. EUR (denne tranche blev midlertidigt godkendt af Kommissionen den 19. maj 2010 og derefter overført).
b)
En kapitaltilførsel på op til 450 mio. EUR (denne tranche blev ligeledes midlertidigt godkendt af Kommissionen den 19. maj 2010, dog på betingelse af, at der foreligger bestemte omstændigheder (16). Denne tranche er endnu ikke blevet overført, da disse omstændigheder ikke hidtil har foreligget).
(34)
Kapitaltilførslen på 1,85 mia. EUR er indeholdt i det samlede kapitalbehov, der er anført i omstruktureringsplanen for HRE. 1,4 mia. EUR af denne kapitaltilførsel blev overført for at overholde de tilsynsmæssige kapitalkrav og have en risikobuffer. Aftalen om denne kapitaltilførsel på 1,4 mia. EUR blev undertegnet den 20. maj 2010. Den resterende del af kapitaltilførslen på 1,85 mia. EUR, dvs. 450 mio. EUR, vil ifølge Tyskland efter planen blive foretaget i tredje kvartal 2011.
II.3.1.5. Kapitaltilførsel på 2,08 mia. EUR
(35)
Den 10. september 2010 anmeldte Tyskland en kapitaltilførsel på op til 2,13 mia. EUR til HRE. Den 14. juni 2011 meddelte Tyskland, at kapitaltilførslen ikke ville udgøre 2,13 mia. EUR, men 2,08 mia. EUR, og at beløbet på 2,08 mia. EUR ville blive stillet til rådighed for FMS-WM. Ifølge Tyskland vil denne kapitaltilførsel på 2,08 mia. EUR blive foretaget i tredje kvartal 2011. Med forbehold af Europa-Kommissionens godkendelse overførte SoFFin beløbet på 2,08 mia. EUR som et kapitalkrav (Einlageanspruch) til HRE Holdings kapitalreserve. HRE Holding overførte dette kapitalkrav til FMS-WM pr. 1. oktober 2010.
II.3.2. Garantier
II.3.2.1. Garantier på 35 mia. EUR
(36)
Den 13. november 2008 stillede Tyskland statsgarantier på 35 mia. EUR for at dække HRE's refinansieringsbehov. Disse garantier blev midlertidigt godkendt af Kommissionen den 2. oktober 2008.
(37)
På grundlag af disse garantier sikredes en likviditetskredit på 20 mia. EUR fra Deutsche Bundesbank samt sikrede obligationer på 15 mia. EUR, som var overtaget af et konsortium af tyske pengeinstitutter.
(38)
For garantierne på 35 mia. EUR betalte HRE staten en godtgørelse bestående af en grundpræmie og en resultatrelateret præmie. Grundpræmien udgjorde 1 % p.a. af det såkaldte »first-loss-garantibeløb« og 0,5 % p.a. af det såkaldte »second-loss-garantibeløb«. Den resultatrelaterede præmie udgjorde 1,25 % p.a. af »first-loss-garantibeløbet« og 0,25 % p.a. af »second-loss-garantibeløbet«.
II.3.2.2. Garantier på 52 mia. EUR
(39)
Mellem november 2008 og februar 2009 modtog HRE på grundlag af den godkendte tyske hjælpepakke til pengeinstitutter (17) SoFFin-garantier på i alt 52 mia. EUR.
(40)
HRE betalte en provision på 0,5 % for den del af garantien, der var udnyttet til dækning af obligationer, og en tilsagnsprovision på 0,1 % for den ikke-udnyttede del af garantierne.
II.3.2.3. Garanti på 8 mia. EUR
(41)
De sikrede bankobligationer, der udløb den 23. december 2009, blev erstattet af en SoFFin-garanti på 8 mia. EUR. Kommissionen godkendte denne garanti midlertidigt den 21. december 2009.
(42)
HRE betalte en garantipræmie på 0,5 % p.a. af garantibeløbet til SoFFin. For den ikke-udnyttede del af garantien skulle der betales en tilsagnsprovision på 0,1 % p.a.
II.3.2.4. Garanti på 10 mia. EUR
(43)
Den SoFFin-garanti på 10 mia. EUR, som Kommissionen godkendte midlertidigt den 21. december 2009 i højst et år, var nødvendig for at dække HRE's likviditetsbehov.
(44)
HRE betalte en garantipræmie på 0,5 % p.a. af garantibeløbet til SoFFin. For den ikke-udnyttede del af garantien skulle der betales en tilsagnsprovision på 0,1 % p.a.
II.3.2.5. Garanti på 20 mia. EUR
(45)
HRE behøvede en yderligere likviditetsgaranti på 20 mia. EUR på grund af ugunstige udviklingstendenser på kapital- og rentefuturemarkederne, som berørte HRE indtil aktivernes overførsel til afviklingsorganet FMS-WM. Garantien blev godkendt midlertidigt af Kommissionen den 24. september 2010.
(46)
HRE betalte en garantipræmie på 0,8 % p.a. For den ikke-udnyttede del af garantien skulle der betales en tilsagnsprovision på 0,1 % p.a.
II.3.2.6. Garanti på op til 20 mia. EUR
(47)
På grund af de resterende usikkerhedsmomenter med hensyn til de komplekse tekniske procedurer i forbindelse med overførslen af aktiver til afviklingsorganet var der behov for en afviklingsgaranti på op til 20 mia. EUR. Kommissionen godkendte denne garanti midlertidigt den 24. september 2010.
(48)
HRE betalte en garantipræmie på 0,8 % p.a. til SoFFin. For den ikke-udnyttede del af garantien skulle der betales en tilsagnsprovision på 0,1 % p.a.
II.3.3. Overførsel af aktiver til et afviklingsorgan
(49)
Den 10. september 2010 anmeldte Tyskland endvidere overførslen af et nominelt beløb på ca. 210 mia. EUR i aktiver og ca. 280 mia. EUR i derivater til afviklingsorganet FMS-WM. FMS-WM blev oprettet ved en bestyrelsesbeslutning af 8. juli 2010 på grundlag af den tyske lov om en stabiliseringsfond for finansmarkederne (Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetz (FMStFG), § 8a i denne lov). FMS-VM forvalter de aktiver og derivater i HRE-koncernen, som blev overtaget, da disse enten var ikke-strategiske eller forbundet med en uacceptabel risiko og en urimelig kapitalbyrde. FMS-WM fungerer uafhængigt af HRE og er beskyttet af SoFFins forpligtelse til at dække tab (Verlustausgleichspflicht). FMS-WM har imidlertid ingen tilladelse til at udøve bankvirksomhed. Mange af HRE's aktiver kunne derfor kun overføres syntetisk; alt efter de specifikke omstændigheder blev der udviklet forskellige »transfer«-mekanismer for at opnå en tilsvarende reguleringsmæssig kapitalaflastningseffekt for PBB eller HRE-koncernen.
(50)
Overførslen blev midlertidigt godkendt af Kommissionen den 24. september 2010. I forbindelse med denne foranstaltning blev ikke-strategiske og nødlidende aktiver såsom statsobligationer eller nødlidende realkreditlån (eller kun deres lovpligtige egenkapitalbehov, som beskrevet i betragtning 49) overført til et offentligt støttet organ med henblik på at blive afviklet over en årrække. De overførte, ikke-strategiske aktiver omfattede også aktiver, der ikke kunne anvendes som sikkerhed for dækkede obligationer.
(51)
Overførslen fandt faktisk sted den 30. september 2010. På dette tidspunkt havde den portefølje, der skulle overføres, i afskrivningsmæssig henseende en bogført værdi på 173 mia. EUR. I overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om behandlingen af værdiforringede aktiver i Fællesskabets banksektor (»meddelelsen om værdiforringede aktiver«) (18) udpegede Kommissionen eksterne eksperter, som skulle bistå den ved værdiansættelsen af porteføljen, beregningen af støtteelementet og besvarelsen af spørgsmålet, om og i hvilket omfang der ved overførslen blev langt en højere værdi til grund end den reelle økonomiske værdi. Som fastsat i meddelelsen om værdiforringede aktiver lod Tyskland også en ekstern ekspert foretage en uafhængig værdiansættelse.
(52)
Porteføljen omfattede geografisk diversificerede erhvervsrealkreditlån på ca. 30 mia. EUR, som i det væsentlige havde til formål at finansiere kontorbygninger og indkøbscentre, havde en forholdsvis kort løbetid (tre år), men var af lavere kreditkvalitet.
(53)
Den del af porteføljen, der ikke vedrørte aktiviteter inden for erhvervsrealkreditlån, omfattede finansiering af den offentlige sektor eller obligationer og lån til offentlige organer og forsyningsselskaber. Hovedparten af disse aktiviteter udgjordes af standardobligationer (plain vanilla-obligationer), men omfattede også »strukturerede kreditinstrumenter« (31 mia. EUR) og offentlige obligationer (30 mia. EUR). Kvaliteten af aktiverne i denne del af porteføljen var betydelig bedre end kvaliteten af erhvervsrealkreditlånene. Da værdipapirerne imidlertid havde en lang løbetid, og kreditspændet på markedet blev større efter købet, kunne der også her registreres betydelige afslag med hensyn til markedsprisen.
(54)
Kommissionens eksperter fandt, at i modsætning til visse andre statsstøttesager var de komplekse erhvervsrealkreditlån og strukturerede kreditinstrumenter (i det væsentlige securisation af studielån og af offentlige lån og 5 mia. EUR fra en »total return swap«) generelt sikre. De forventede kun begrænsede tab i disse kategorier, men dog større end anslået af de tyske eksperter, på grund af værdiansættelsen af cash bonds i Halcyon- og Pegasus-strukturerne samt det negative grundlag og de finansieringsomkostninger, der var forbundet med »total return swap«. Plain vanilla-obligationerne blev derimod overført til en swapværdi tæt på paritet og dermed langt over den reelle økonomiske værdi. Desuden blev de handlet på markeder, som ikke var særligt berørt af værdiforringelser, således at deres reelle økonomiske værdi under alle omstændigheder skulle ligge tæt på deres markedsværdi. Kommissionens eksperter konkluderede derfor, at den reelle økonomiske værdi (real economic value - REV) af denne del af porteføljen ligger betydeligt under den værdi, hvortil HRE overførte den til FMS-WM.
(55)
Med hensyn til derivatporteføljen var Kommissionens eksperter i vidt omfang enige i de tyske eksperters resultater. Endvidere vurderede de modværdien af kreditrisikoen noget højere end de tyske eksperter og tog hensyn til en række resultater fra deres stikprøve samt en generel belastning for »operationelle risici«, da de lagde forsigtige antagelser til grund med hensyn til mangler ved den generelle effektivitet af risikoafdækningen.
(56)
I nedenstående tabel sammenfattes resultaterne fra Kommissionens eksperter.
(mia. EUR)
Portefølje
Nominel værdi
Overførselsværdi (OV)
Δ REV - OV
(tal fra Tyskland)
Δ REV - OV
(tal fra Kommissionens eksperter)
Forskel
(Kommissionen/Tyskland)
Obligationer
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Strukturerede kreditter
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Erhvervs-realkreditlån
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Ikke-erhvervs-realkreditlån
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Derivater
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
I alt
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
Støttebeløbet, der defineres som differencen mellem den reelle økonomiske værdi og overførselsværdien, og som i henhold til meddelelsen om værdiforringede aktiver ikke på forhånd er foreneligt med det indre marked, ansættes derfor af eksperterne til ca. 16,2 mia. EUR. Det er vanskeligt at sætte nøjagtigt tal på det samlede støttebeløb, dvs. differencen mellem overførselsværdi og markedværdi, da der ikke foreligger tilstrækkeligt let tilgængelige markedspriser for porteføljens lånedel. På grundlag af den ekstreme antagelse, at markedsværdien af lånebogen er på nul, fremkommer en samlet støtte på 90 mia. EUR. Hvis det antages, at obligationerne handles som likvide obligationer med en lignende løbetid og kreditkvalitet, udgør den samlede støtte ca. 20 mia. EUR.
II.4. Begrundelse for at indlede og udvide den indgående undersøgelse
(58)
Den 7. maj 2009 indledte Kommissionen en indgående undersøgelse af statsstøtteforanstaltningerne til fordel for HRE, som i det væsentlige var baseret på, at Kommissionen nærede tvivl om HRE's rentabilitet, navnlig på grundlag af HRE's refinansieringsstrategi og refinansieringsbehov. I den oprindelige omstruktureringsplan, som blev forelagt for Kommissionen den 1. april 2009, blev kun eksterne faktorer anført som grunde til HRE's økonomiske vanskeligheder, og man tilstræbte en reduktion af balancesummen med kun 25 %, hvilket ville betyde, at refinansieringen ville forblive omfattende. HRE havde planer om at opnå denne reduktion af koncernbalancen ved salg af aktiver på markedet og ikke ved overførsel heraf til et afviklingsorgan. I omstruktureringsplanen blev bl.a. finansieringen af den offentlige sektor, der er kendetegnet ved lav indtjeningsmargin, betegnet som en af HRE's kerneaktiviteter. Omstruktureringsplanen indeholdt imidlertid meget få oplysninger om aspekter, der var af afgørende betydning for omstruktureringsprocessen, såsom ombygning og integration af it-systemerne. På daværende tidspunkt nærede Kommissionen desuden tvivl om, hvorvidt de foranstaltninger, der skulle begrænse konkurrencefordrejninger, var tilstrækkelige, og der var sikret en tilstrækkelig byrdefordeling.
(59)
Den indgående undersøgelse blev udvidet den 13. november 2009 af følgende grunde:
a)
De yderligere statslige foranstaltninger til fordel for HRE i form af en kapitaltilførsel på 2,96 mia. EUR (se betragtning 30), en kapitaltilførsel på 3 mia. EUR (se betragtning 31 og 32), en garanti på 8 mia. EUR (se betragtning 41 og 42), en garanti på 10 mia. EUR (se betragtning 43 og 44) og garanti på 2 mia. EUR (19) til refinansiering af en mulig afviklingsløsning samt kapitaltilførsler på i alt op til 4 mia. EUR (med følgende fordeling: den i betragtning 33 og 34 beskrevne kapitaltilførsel på 1,85 mia. EUR og den i betragtning 35 anførte kapitaltilførsel på 2,08 mia. EUR) skal omfattes, og
b)
Kommissionen nærede tvivl om, hvorvidt omstruktureringsforanstaltningerne var i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om genoprettelse af rentabiliteten i finanssektoren under den nuværende krise og vurdering af omstruktureringsforanstaltninger på grundlag af statsstøttereglerne (20) (meddelelsen om omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren).
(60)
Den 24. september 2010 blev den indgående undersøgelse endnu en gang udvidet af følgende grunde:
a)
De yderligere statslige foranstaltninger til fordel for HRE, som vedrørte en garanti på 20 mia. EUR (se betragtning 45 og 46), en yderligere garanti på op til 20 mia. EUR (se betragtning 47 og 48) og overførsel af aktiver til et afviklingsorgan (se betragtning 49-57) skal omfattes, og
b)
Kommissionen nærede tvivl om, hvorvidt hjælpeforanstaltningen navnlig med hensyn til gennemsigtighed, værdiansættelse, byrdefordeling og prissætning opfyldte kravene i meddelelsen om værdiforringede aktiver; endvidere blev det efter Kommissionens opfattelse ikke tilstrækkeligt godtgjort, at omstruktureringsplanen kunne sikre en genoprettelse af rentabiliteten, en passende byrdefordeling og en passende begrænsning af konkurrencefordrejningerne.
II.5. Centrale punkter i omstruktureringsplanen
(61)
Tyskland anmeldte den 1. april 2009 det første udkast til omstruktureringsplanen for HRE og fremlagde efter flere ændringer den endelige ajourføring af denne plan for Kommissionen den 14. juni 2011. Såfremt en anden plan ikke nævnes, vedrører alle senere henvisninger i denne afgørelse til denne endelige udgave af 14. juni 2011.
(62)
Efter at være blevet frigjort for sine værdiforringede aktiver med en nominel værdi på 210 mia. EUR ved at overføre disse til afviklingsorganet FMS-WM vil HRE ifølge omstruktureringsplanen udforme sine aktiviteter på en sådan måde, at dens hovedbank PBB kan arbejde på grundlag af en solid finansieringsplan og en forbedret intern kontrol. Dens fremtidige aktiviteter vil have et meget mindre omfang end HRE's før krisen; dette gælder med hensyn til HRE's balancesum, omfang af nye forretninger, arbejdsstyrke, filialnet og regionale rækkevidde.
(63)
I forhold til perioden før krisen vil PBB's strategiske balancesum, der er korrigeret for de positioner, der er under afvikling og syntetisk er overført til FMS-WM, ved udgangen af 2011 udgøre ca. 15 % af HRE's koncernbalance ved udgangen af 2008. De nye forretninger inden for ejendomsfinansiering vil således blive reduceret til 30 % af niveauet før krisen (HRE's nye forretninger inden for erhvervsmæssig ejendomsfinansiering udgjorde i 2007 32,1 mia. EUR). Arbejdsstyrken blev nedskåret med ca. 30 %, og alle medlemmerne af HRE's direktion før krisen udskiftet. Mere en 30 kapitalinteresser, heraf en tredjedel i lande uden for Europa, blev afhændet eller likvideret eller er under afvikling. 26 af 32 filialer blev lukket. Endvidere blev »New Evolution«, et flerårigt projekt på koncernplan med henblik på ombygning af it-landskabet, påbegyndt med et budget på ca. 180 mio. EUR.
(64)
PBB vil fortsat være aktiv inden for to strategiske forretningsområder - ejendomsfinansiering og finansiering af offentlige investeringer. Begge områder er begrænset til aktiver i forbindelse med tyske dækkede obligationer - realkreditobligationer (Hypothekenpfandbriefe) eller offentlige obligationer (öffentliche Pfandbriefe). Alle andre aktiviteter, navnlig finansiering af den offentlige sektor, finansiering af infrastrukturprojekter, kapitalmarkedstransaktioner og formueforvaltning, ophører.
(65)
Med hensyn til HRE Holdings to andre datterselskaber gælder følgende: DEPFA Bank plc. vil fra datoen for fremsendelsen af denne afgørelse være under afvikling og ikke indgå nye forretninger. Dette gælder ligeledes for deres datterselskaber. HRE Finance i.L. er i likvidation og indgår heller ingen nye forretninger.
(66)
Ifølge Tyskland udgør den principielle beslutning om at følge en mere konservativ forretningsstrategi og koncentrere sig om tyske særligt dækkede obligationer som primær refinansieringskilde en kvalitativ forbedring af udlånsvirksomheden, da disse er omfattet af den tyske Pfandbriefgesetz, der stiller særlige krav til risikostyring, -overvågning og -kontrol og fastsætter beskyttelsesforanstaltninger såsom begrænsning af belåningsprocenten. Denne finansieringsstrategi reducerer HRE's tidligere afhængighed af interbankpengemarkedet betydeligt, som så navnlig vil være begrænset til warehousing-fasen inden udstedelsen af dækkede obligationer.
III. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER
(67)
Kommissionen modtog følgende bemærkninger fra interesserede parter, der er sammenfattet nedenfor:
a)
Sammenfatning af bemærkningerne fra Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp) (november 2009):
-
vdp er overbevist om, at en forretningsmodel, der er koncentreret om forretninger baseret på særligt dækkede obligationer, er lovende og kan sikre en banks langsigtede levedygtighed og rentabilitet uden statsgarantier.
b)
Sammenfatning af bemærkningerne fra Heisse Kursawe Eversheds (november 2009):
-
Heisse Kursawe Eversheds er af den opfattelse, at tildelingen af støtte krænker visse aktionærers rettigheder, at SoFFins planlagte overtagelse af alle HRE-aktier ved tvangsindløsning af minoritetsaktionærerne (squeeze-out) udgør yderligere statsstøtte, og at tvangsindløsningen er uegnet og i strid med princippet om de frie kapitalbevægelser.
c)
Sammenfatning af bemærkningerne fra Heisse Kursawe Eversheds (februar 2010):
-
Heisse Kursawe Eversheds anfører endvidere, at tvangsindløsningen af minoritetsaktionærerne (squeeze-out) udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107 f. i TEUF, at en sådan støtte er i strid med de frie kapitalbevægelser, og at statsstøtte til HRE kun må godkendes, hvis HRE videreføres på grundlag af en bæredygtig omstruktureringsplan.
d)
Sammenfatning af bemærkningerne fra Bohdan Kalwarowskyj (februar 2010):
-
Kalwarowskyj er af den opfattelse, at det på grundlag af de vurderingsrapporter for HRE, der blev fremlagt i forbindelse med tvangsindløsningen den 5. oktober 2009, klart fremgår, at HRE vil være levedygtig og rentabel, og at SoFFin i samarbejde med HRE bestræber sig på at manipulere virksomhedens værdi i nedadgående retning.
IV. KOMMENTARER FRA TYSKLAND TIL BEMÆRKNINGERNE FRA INTERESSEREDE PARTER
(68)
Kommissionen modtog den 24. marts 2010 kommentarer fra Tyskland til bemærkningerne fra interesserede parter:
a)
Sammenfatning af kommentarerne vedrørende Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp):
-
Ifølge Tyskland bekræfter bemærkningerne fra vdp, at planerne i forbindelse med HRE's forretningsmodel er baseret på plausible antagelser.
b)
Sammenfatning af kommentarerne vedrørende Heisse Kursawe Eversheds:
-
Tyskland er af den opfattelse, at tvangsindløsningen ikke udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF. Da tvangsindløsningen ikke udgør statsstøtte, er spørgsmålet, om der foreligger en tilsidesættelse af princippet om de frie kapitalbevægelser (hvilket ifølge Tyskland under ingen omstændigheder er tilfældet), heller ikke relevant for den indgående undersøgelse af den foreliggende sag.
c)
Sammenfatning af kommentarerne vedrørende Bohdan Kalwarowskyj:
-
Tyskland er enig med Kalwarowskyj i, at HRE's langsigtede levedygtighed vil være sikret på grundlag af de planlagte omstruktureringsforanstaltninger.
V. TYSKLANDS STANDPUNKT
(69)
Tyskland accepterer, at foranstaltningerne udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
(70)
For at sikre, at den forretningsmodel, der er beskrevet i omstruktureringsplanen, gennemføres i praksis, byrderne fordeles hensigtsmæssigt, og konkurrencefordrejninger begrænses til det nødvendige minimum, afgav Tyskland den 15. juni 2011 en række tilsagn, som blev suppleret den 1. juli 2011 (21). Denne tilsagnspakke kan sammenfattes på følgende måde:
a) Gennemførelse af omstruktureringsplanen og tilsagnene: Tyskland sikrer, at den endelige udgave af omstruktureringsplanen og tilsagnene gennemføres fuldstændigt.
b) Forpligtelsernes varighed: Principielt gælder tilsagnene indtil afslutningen af omstruktureringsperioden, dvs. indtil den 31. december 2015. Forpligtelser med hensyn til DEPFA Bank plc. og dens datterselskaber bortfalder imidlertid principielt, så snart DEPFA Bank plc. er genprivatiseret, såfremt dette finder sted inden da. I et sådant tilfælde vil Tyskland på forhånd anmelde salget til Kommissionen og ikke gennemføre dette, såfremt det skulle finde sted inden den 31. december 2013, uden Kommissionens godkendelse. Forpligtelserne med hensyn til PBB bortfalder, så snart PBB er genprivatiseret, men under ingen omstændigheder inden den 31. december 2013.
c) Forretningsområder: Tyskland sikrer, at kun PBB indgår nye forretninger og begrænser disse til de to forretningsområder ejendomsfinansiering og finansiering af offentlige investeringer, mens alle andre forretningsområder ophører (porteføljen med hensyn til finansiering af den offentlige sektor forbliver på PBB's balance, men som afviklingsportefølje), og alle andre selskaber i HRE ophører med deres aktiviteter.
d) Genprivatisering af PBB: Tyskland genprivatiserer PBB så hurtigt som muligt, men senest den 31. december 2015.
e) Begrænsning af PBB's vækst: Tyskland sikrer, at PBB's vækst forbliver inden for visse grænser, både med hensyn til balancesummens størrelse og omfanget af nye forretninger.
f) Afviklingsorgan: Tyskland sikrer, at PBB efter den 30. september 2013 ikke længere udfører tjenesteydelser inden for formueforvaltning og refinansiering for afviklingsorganet FMS-WM, og at det sikres i organisatorisk henseende, at disse tjenesteydelser kan overtages af tredjemand.
g) Tilstedeværelse på markedet: Tyskland sikrer, at PBB kun indgår nye forretninger på følgende geografiske markeder:
i)Ejendomsfinansiering:
-
Kernemarkeder (22): Tyskland, Det Forenede Kongerige, Frankrig og Spanien
-
Andre markeder: Sverige, Polen, Den Tjekkiske Republik, Belgien, Nederlandene, Luxembourg, Østrig, Schweiz, Danmark, Finland, Norge, Slovakiet og Ungarn
ii)Finansiering af offentlige investeringer:
-
Kernemarkeder: Tyskland, Frankrig, Spanien, Italien
-
Andre markeder: Schweiz, Østrig, Polen, Ungarn, Den Tjekkiske Republik, Slovakiet, Sverige, Norge, Danmark, Finland, Belgien, Nederlandene, Luxembourg og Det Forenede Kongerige.
h) Modydelse for anvendelse af afviklingsorganet: Tyskland sikrer, at HRE inden for rammerne af sine muligheder betaler et passende vederlag som modydelse for at anvende afviklingsorganet FMS-WM. Tyskland sikrer navnlig, at Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung (»FMSA«) pålægger HRE at betale 1,59 mia. EUR til FMS-WM direkte eller via HRE's datterselskaber. Betalingen skal foretages af de selskaber i HRE, som har overført aktiver til afviklingsorganet, og hvis kernekapitalprocent overstiger 15 %. PBB tilbageholder overskud for at tilbagebetale det passive kapitalindskud.
i) Begrænsning med hensyn til rentebetalinger og udlodninger af udbytte: Tyskland sikrer, at HRE og dens selskaber inden for rammerne af bestemmelserne ikke foretager betaling af renter og udbytte.
j) Begrænsning med hensyn til tilbagebetalinger: Tyskland sikrer, at HRE og dens selskaber ikke foretager tilbagebetaling i forbindelse med øvrige egenkapitalinstrumenter.
k) Ingen erhvervelse af virksomheder: Tyskland sikrer, at HRE og dens selskaber ikke erhverver andre virksomheder i forbindelse med gennemførelsen af omstruktureringsplanen.
l) Tilsagn vedrørende HRE's/PBB's informationsteknologi: Tyskland sikrer, at projektet til forbedring af bankens it-systemer gennemføres fuldstændigt.
m) Tilsagn vedrørende mål for mindsteafkast af nye forretninger (RAROC): Tyskland sikrer, at PBB i forbindelse med sine strategiske nye forretninger ikke udsteder nye lån, der har en RAROC (risk-adjusted return on capital) på mindre end 10 % på enkelttransaktionsbasis.
n) Tilsynsadministrator: Tyskland sikrer, at omstruktureringsplanen og alle tilsagn i tilsagnspakken gennemføres korrekt, og at dette løbende overvåges af en tilstrækkeligt kvalificeret tilsynsadministrator.
VI. VURDERING AF STØTTEN
VI.1. Statsstøtte efter artikel 107, stk. 1, i TEUF og potentielle modtagere
(71)
De forskellige foranstaltninger blev ydet enten direkte af Tyskland eller af SoFFin, en enhed oprettet og kontrolleret af forbundsregeringen, og derfor ved hjælp af statsmidler. Foranstaltningerne giver HRE en selektiv fordel ved at gøre det muligt for den at optage ny kapital på gunstigere vilkår, der ikke findes på markedet, anvende garantier til risikoafdækning og gøre brug af hjælpeforanstaltninger. HRE er aktiv på internationalt plan og konkurrerer med andre banker i Tyskland og andre lande. Foranstaltningerne udgør derfor, som allerede anført i Kommissionens tidligere afgørelser vedrørende HRE (23), statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
(72)
Inden for HRE-koncernen indgår kun PBB (herunder dens datterselskaber) nye forretninger og er derfor aktiv på markederne. PBB er derfor den enhed, der viderefører HRE's aktiviteter (dog i begrænset omfang, som anført i betragtning 63). Alle andre enheder i HRE-koncernen (dvs. DEPFA Bank plc. og dens datterselskaber samt HRE Finance i.L.) er under afvikling, og deres aktiviteter er begrænset til det for en velordnet afvikling nødvendige minimum, men de indgår ingen nye forretninger.
(73)
Målet og formålet med alle støtteforanstaltninger (uafhængigt af, om de officielt blev ydet til HRE, HRE Holding, PBB eller DEPFA Bank plc.) er i sidste instans at sørge for, at PBB fortsat kan være aktiv på markederne. Årsagen til konkurrencefordrejningen er derfor PBB's fortsatte tilstedeværelse på markedet. DEPFA Bank plc. kan (ligesom FMS-WM) betragtes som et rent afviklingsorgan for de aktiver, der af mange forskellige årsager ikke blev overført til FMS-WM (»bad bank«). Den vil realisere aktiverne, når de forfalder, eller sælge dem på markedet, men ikke indgå nye forretninger fra datoen for fremsendelsen af denne afgørelse (24).
(74)
Da PBB derfor er den økonomiske videreførelse af HRE, betragtes PBB i overensstemmelse med Kommissionens beslutningspraksis (25) som modtageren af støtten, således at nedenstående forenelighedsanalyse er koncentreret om PBB.
(75)
Med hensyn til Heisse Kursawe Eversheds' bemærkninger om, at tvangsindløsningen udgør statsstøtte, bemærker Kommissionen, at kapitaltilførslerne til HRE ganske vist udgør statsstøtte, men at tvangsindløsningen af minoritetsaktionærerne som sådan (dvs. overtagelsen af deres kapitalandele mod en tilsvarende betaling til disse aktionærer) ikke indeholder noget støtteelement, da banken ikke har fået en fordel derved som følge af statsmidler. I forbindelse med tvangsindløsningen foretog staten betalinger til minoritetsaktionærerne, hvilket imidlertid ikke havde nogen økonomiske konsekvenser for HRE. For HRE er det kun ejerstrukturen, der er ændret. Det er i denne afgørelse derfor ikke nødvendigt at behandle spørgsmålet, om tvangsindløsningen er i strid med traktatens bestemmelser om de frie kapitalbevægelser.
VI.2. Støttens forenelighed med det indre marked
VI.2.1. Anvendelse af artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF
(76)
I henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF kan støtte, der kan afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi, betragtes som forenelig med det indre marked. Da en systemisk vigtig banks konkurs kan påvirke finansmarkederne direkte og en medlemsstats økonomi som helhed indirekte, baserer Kommissionen på nuværende tidspunkt sin vurdering af statsstøtteforanstaltninger i banksektoren på denne bestemmelse i betragtning af den fortsat skrøbelige situation på finansmarkederne.
(77)
Navnlig i betragtning af HRE's tidligere position på det tyske Pfandbrief-marked, HRE's tidligere balancesum og omfanget af HRE's tidligere derivatbeholdning ser Kommissionen ingen grund til at sætte spørgsmålstegn ved Tysklands klassificering af HRE som systemisk vigtig bank.
(78)
Kommissionen bemærker, at HRE har modtaget redningsstøtte, som Kommissionen anså for at være forenelig med det indre marked; det skal imidlertid nu undersøges, om den kan anses for at være omstruktureringsstøtte, der er forenelig med det indre marked. Kommissionen skal derfor nu på grundlag af meddelelsen om værdiforringede aktiver og meddelelsen om omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren foretage en forenelighedsanalyse af disse foranstaltninger samt alle yderligere omstruktureringsforanstaltninger, dvs. garantierne på 52 mia. EUR og kapitaltilførslen på 2,08 mia. EUR.
VI.2.2. Vurdering på grundlag af meddelelsen om værdiforringede aktiver
(79)
Enhver overførsel af aktiver til et afviklingsorgan skal ske i overensstemmelse med meddelelsen om værdiforringede aktiver. Endvidere hedder det i meddelelsen om omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren, at det generelt er et af de bedste midler til at begrænse konkurrencefordrejninger, at der betales en passende pris for enhver form for statslig indgriben, fordi støttens størrelse dermed begrænses. Derudover kan det være nødvendigt at begrænse bankens ekspansionsmuligheder inden for bestemte forretningsområder eller geografiske områder, f.eks. ved hjælp af markedsorienterede midler såsom konkrete kapitalkrav, hvis direkte restriktioner for ekspansionen ville svække markedet, eller for at mindske moral hazard.
(80)
Med hensyn til støtteberettigelsen af de aktiver, der skal overføres, skal der ifølge punkt 34 i meddelelsen om værdiforringede aktiver ubetinget anlægges en pragmatisk og fleksibel tilgang ved udvælgelsen af de enkelte kategorier af aktiver, der kan omfattes af en hjælpeforanstaltning. Kommissionen har anvendt denne fleksible tilgang i andre støttesager og accepteret overførsel af aktiver, hvor der strengt taget ikke var tale om nødlidende aktiver, men derimod om aktiver, der med hensyn til den gennemgribende ændring af den pågældende banks forretningsmodel ikke var af strategisk betydning.
(81)
For at sikre, at banken har fokus på at genoprette sin rentabilitet, og at eventuelle interessekonflikter forebygges, og er det, som forklaret i punkt 46 i meddelelsen om værdiforringede aktiver, nødvendigt at sikre en klar funktionel og operationel adskillelse mellem banken og dens værdiforringede aktiver. Kommissionen ved, at det ved oprettelsen af afviklingsorganet navnlig af tekniske grunde ikke var muligt omgående at adskille forbindelserne mellem PBB og FMS-WM. Dette skal imidlertid gøres hurtigst muligt efterfølgende. Tyskland har derfor givet tilsagn om, at PBB vil sørge for en fuldstændig organisatorisk uafhængighed af de forbundne forretningsfunktioner og ikke længere vil udføre disse for FMS-WM efter den 30. september 2013.
(82)
Med hensyn til værdiansættelse og byrdefordeling hedder det i punkt 21 i meddelelsen om værdiforringede aktiver, at et korrekt afkast er en del af den krævede byrdefordeling. Kommissionen undersøger, om der i overensstemmelse med bilag IV til meddelelsen om værdiforringede aktiver ved prissætningen af støtte til aktiver er indeholdt et afkast til staten under behørig hensyntagen til risici for fremtidige tab, der overstiger prognoserne i fastsættelsen af den reelle økonomiske værdi. I overensstemmelse med Kommissionens beslutningspraksis i forbindelse med hjælpeforanstaltninger (26) foretages værdiansættelsen af afkastkravet for en kapitalaflastning på grundlag af overførslen til den reelle økonomiske værdi, selv hvis denne er lavere end overførselsværdien.
(83)
Ifølge punkt 41 i meddelelsen om værdiforringede aktiver bør overførselsværdien svare til den reelle økonomiske værdi. Hvis en medlemsstat finder det nødvendigt - bl.a. for at afværge teknisk insolvens - at anvende en overførselsværdi, der overstiger den reelle økonomiske værdi, kan dette kun accepteres, hvis det samtidig ledsages af en gennemgribende omstrukturering, og der indføres betingelser, der gør det muligt at tilbagesøge denne yderligere støtte på et senere stadium, f.eks. gennem en tilbagebetalingsklausul.
(84)
På dette grundlag konkluderer Kommissionen, at den forskel mellem den reelle økonomiske værdi og overførselsværdien, der blev fastsat med bistand fra uafhængige eksperter og skal tilbagesøges på et senere tidspunkt, udgør 16,2 mia. EUR og kræver en særlig gennemgribende omstrukturering og indskrænkning af banken. I henhold til punkt 21 i meddelelsen om værdiforringede aktiver skal der ikke betales et yderligere afkast, da der efter et forudgående kapitalfradrag på 16,2 mia. EUR ikke forventes en yderligere kapitalaflastning (27).
(85)
Kommissionen bemærker, at Tyskland ikke udtrykkeligt har fastsat tilbagesøgning af dette beløb. Tyskland har imidlertid medtaget klausuler, der så vidt muligt skulle muliggøre en tilbagesøgning, og fastsat følgende:
a)
En betinget betaling på 1,59 mia. EUR fra HRE-koncernen til afviklingsorganet.
b)
PBB anvender ikke-udloddede udbytter til at tilbagebetale Forbundsrepublikken Tysklands passive kapitalindskud.
c)
Efter at beløbet på 1,59 mia. EUR er betalt fuldt ud, skal DEPFA Bank plc.-delkoncernen (dvs. moderselskab og alle datterselskaber) betale Tyskland et passende afkast for statens støtte.
d)
Selv om HRE er blevet nationaliseret, har Tyskland til hensigt at genprivatisere PBB, således at Tyskland også vil modtage provenuet af en eventuel genprivatisering. Da banken overgik til statens ejendom, og staten nu har planer om at genprivatisere banken, kan det endvidere gøres gældende, at staten vil forsøge at få mest muligt af sit indskud tilbage, og at de tidligere ejere har ydet et passende bidrag.
Den planlagte omstrukturering er desuden meget vidtgående og omfatter en radikal indskrænkning af den »gode« hovedbank til ca. 15 % af HRE's størrelse ved udgangen af 2008. I forbindelse med tilsagnene med hensyn til begrænsning af væksten, indskrænkninger af produktudbuddet, corporate governance og genprivatisering ved offentligt udbud kan den samlede pakke betegnes som tilstrækkelig vidtrækkende til omstruktureringen som omhandlet i meddelelsen om værdiforringede aktiver.
(86)
Kommissionen bemærker ligeledes, at den tvivl, som den havde givet udtryk for med hensyn til Tysklands og HRE's vilje og evne til at sikre fuld gennemsigtighed og åbenhed om værdiforringelserne efterfølgende, er fjernet på grundlag af de omfattende oplysninger, der er fremsendt af et engageret medarbejderteam i banken. Til dels på Kommissionens anmodning lod HRE endvidere foretage en undersøgelse af kohærensen og kvaliteten af sine datasæt, hvilket gjorde det lettere for Kommissionens eksperter at foretage den endelige undersøgelse heraf. Derudover har Tyskland og PBB givet tilsagn om en vidtrækkende forbedring af risikostyrings- og rapporteringssystemerne for at fjerne Kommissionens tvivl med hensyn til mulige mangler i det fremtidige ledelsesinformationssystem.
VI.2.3. Forenelighed med meddelelsen om omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren
(87)
Meddelelsen om omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren fastsætter de statsstøtteregler, der skal anvendes i forbindelse med omstrukturering af pengeinstitutter under den nuværende krise. For at være forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF skal en omstrukturering af et pengeinstitut, der planlægges under den aktuelle finanskrise, i henhold til denne meddelelse sikre genoprettelse af den pågældende banks langsigtede rentabilitet, fastsætte et passende eget bidrag fra den støttemodtagende bank (byrdefordeling) og indeholde tilstrækkelige foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger (28).
(88)
De allerede ydede og planlagte kapitaltilførsler samt størrelsen af statsstøtten på grundlag af overførslen af aktiver udgør i alt mere end 20 % af HRE's risikovægtede aktiver før krisen.
VI.2.3.1. Genoprettelse af PBB's langsigtede rentabilitet
(89)
I overensstemmelse med afsnit 2 i meddelelsen om omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren fremlagde Tyskland en omfattende og detaljeret omstruktureringsplan, hvori grundene til HRE's økonomiske vanskeligheder er analyseret og forretningsmodellen detaljeret beskrevet.
(90)
Det fremgår af omstruktureringsplanen samt Tysklands supplerende bemærkninger, at HRE's vanskeligheder i det væsentlige skyldes følgende faktorer:
a)
HRE og navnlig dens selskab DEPFA Bank plc. var som banker, der udelukkende opnåede finansiering på penge- og kapitalmarkedet uden franchise-finansiering, i høj grad afhængige af et intakt interbankkapitalmarked, som i en periode fuldstændig kollapsede efter Lehman Brothers' insolvens.
b)
»Nedarvede« problemer som følge af aktiver, der i betragtning af deres faktiske risikoprofil ikke gav et passende investeringsafkast.
c)
HRE-koncernen var opstået på grundlag af en fusion mellem flere mindre banker, der anvendte forskellige it-applikationer, som ikke var integreret i et omfattende, fælles risikostyringssystem.
(91)
Som forklaret ovenfor har omstruktureringen og de fastsatte foranstaltninger, som navnlig vedrører bankens finansiering og interne kontrolsystemer, til formål at udelukke en gentagelse af de likviditetsproblemer, som næsten havde gjort banken insolvent. Ved at fokusere på en mere stabil finansieringsplan baseret på særligt dækkede obligationer, reducere den hidtidige afhængighed af interbankpengemarkedet, forbedre og integrere it-landskabet, reducere den regionale rækkevidde, filialnettet og aktiviteternes absolutte størrelse tages der med omstruktureringsplanen helt konkret fat på de største problemområder. Ophøret med andre aktiviteter og behandlingen heraf som afviklingsportefølje i PBB's balance er det logiske supplement til denne plan.
(92)
PBB's to resterende forretningsområder vil derfor være begrænset til aktiver i forbindelse med tyske særligt dækkede obligationer (realkreditobligationer eller offentlige obligationer). Argumentet om, at en sådan mere konservativ forretningsstrategi formentlig vil medføre en kvalitativ forbedring af udlånsvirksomheden, er overbevisende, navnlig i betragtning af bestemmelserne i den tyske Pfandbriefgesetz vedrørende risikostyring, -overvågning og -kontrol og de deri indeholdte bestemmelser vedrørende belåningsprocenten (f.eks. belåningsgrænser).
(93)
Kommissionen gav i betragtning 92 i beslutningen om at udvide proceduren af 24. september 2010 (se betragtning 15 i den foreliggende afgørelse) udtryk for tvivl om, at banken med sine fremtidige aktiviteter, navnlig aktiviteterne i »Public Finance«-sektoren, der er kendetegnet ved lav indtjeningsmargin, kan opnå en tilstrækkelig indtjening. En del af de tidligere »Public Finance«-aktiviteter, nemlig »finansiering af offentlige investeringer«, skal videreføres. Aktiviteterne inden for finansiering af offentlige investeringer omfatter imidlertid kun finansiering af produkter, der står i forbindelse med det offentliges investeringer, og adskiller sig således fra finansieringen af den offentlige sektor, dvs. ikke-bunden finansiering af offentlige myndigheder, som typisk har meget lave indtjeningsmarginer. Da aktiviteterne inden for finansiering af den offentlige sektor, der er kendetegnet ved lav indtjeningsmargin, og som tegnede sig for ca. 75 % af de tidligere »Public Finance«-aktiviteter, ifølge den tilpassede forretningsmodel ophører og afvikles på PBB's balance som afviklingsportefølje, er Kommissionens tvivl i denne henseende blev mindre. Tysklands tilsagn om, at PBB i forbindelse med sine strategiske nye forretninger ikke udsteder nye lån, der har en RAROC på mindre end 10 % på enkelttransaktionsbasis, bidrager også til at mindske Kommissionens tvivl i denne henseende.
(94)
Kommissionen bemærker desuden, at strategien med at opretholde forretningsområdet finansiering af offentlige investeringer som PBB's andet forretningsområde mindsker markedsdeltageres og kreditvurderingsbureauers betænkeligheder med hensyn til en manglende diversificering af banker, der er begrænset til et enkelt forretningsområde (såkaldte »monoline banks«) og derfor er for afhængige af en enkelt aktivitet. Med to forretningsområder, som ikke ubetinget har samme forretningscyklus, vil PBB formentlig være i stand til at sikre sig mere stabile og forudsigelige indtægter og opnå den nødvendige synlighed hos de institutionelle investorer.
(95)
Omstruktureringsplanen vil resultere i en klarere organisationsstruktur, da aktiviteter, der ikke længere hører blandt kerneaktiviteterne, såsom Capital Markets & Asset Management (kapitalmarkeder & formueforvaltning) ikke videreføres, og filialnettet mindskes betydeligt. Et stort antal filialer er allerede blevet lukket; ifølge den mere detaljerede og udførlige forretningsmodel vil fire af disse filialer blive genåbnet (Berlin, Hamburg, Rhin-Ruhr-området og Stockholm).
(96)
Omstruktureringsplanen sikrer, at PBB ikke udbygger sin tilstedeværelse på markedet uforholdsmæssigt stærkt. Der er fastsat et loft for ny udlånsvirksomhed for begge forretningsområder. På sine respektive kernemarkeder stiler PBB mod en markedsandel på 1-2 % i forbindelse med aktiviteterne inden for finansiering af offentlige investeringer og 2-6 % i forbindelse med aktiviteterne inden for ejendomsfinansiering.
(97)
Kommissionen tager til efterretning, at banken er begyndt at afhjælpe svaghederne i sit it-system; it-nettet var i begyndelsen meget heterogent og behæftet med betydelige mangler, navnlig med hensyn til funktionaliteter og applikationer i forbindelse med risikostyring. Derfor påbegyndte HRE i 2009 »New Evolution«, et flerårigt projekt på koncernplan med henblik på ombygning af it-landskabet, med et budget på ca. 180 mio. EUR. I seks »releases« skal der efterhånden indføres forskellige systemforbedringer. Projektet omfatter bl.a. operationelle forbedringer som konsolidering af kreditforvaltningssystemerne, forbedringer af it-systemerne inden for risikostyring med hensyn til kredit-, markeds- og likviditetsrisici, standardisering af front office-systemer og forbedringer med hensyn til oplysningers og datas nøjagtighed, granularitet og kvalitet. Det fremgår af oplysningerne vedrørende indholdet og forløbet af it-ombygningen, at der blev taget hensigtsmæssigt fat på de indledende problemer, der kan løses i det nødvendige omfang i forbindelse med PBB's omstrukturering. Efter Kommissionens opfattelse er det fremtidige it-system en - til transaktionerne tilpasset - funktionel og effektiv platform for en rettidig og forsigtig risikostyring. Det er derfor af afgørende betydning, at planerne for ombygningen af it-landskabet gennemføres fuldstændigt.
(98)
PBB's likviditet, solvens og indtjeningsevne (29) er de vigtigste indikatorer for bankens rentabilitet og vurderes på grundlag af både et grundscenarie og et stressscenarie (30).
(99)
Ifølge omstruktureringsplanen vil PBB ikke længere afdække sin refinansiering ved hjælp af statsgarantier. PBB er imidlertid alligevel fortsat et finansieringsinstitut, der skaffer refinansiering på penge- og kapitalmarkedet uden franchise-finansiering, idet den dog følger den strategi at reducere omfanget af usikrede refinansieringer markant og i stedet udstede særligt dækkede obligationer, der betragtes som en mere stabil finansieringskilde.
(100)
Da en akut likviditetsmangel var en af de vigtigste årsager til HRE's problemer, der i sidste instans gjorde statsstøtte nødvendig, er der ifølge omstruktureringsplanen en tilstrækkelig kontant- og likviditetsreserve, under hensyntagen til eventuelle følgevirkninger af Basel III-krav. Denne reserve vil være størst ved omstruktureringsperiodens begyndelse og derpå gradvis blive mindre. I grundscenariet vil kontant- og likviditetsreserven ultimo 2011 udgøre ca. [12-17] % af PBB's balancesum og derpå ultimo 2015 [7-17] %. I stressscenariet vil kontant- og likviditetsreserven ultimo 2011 udgøre over [7-10] % af PBB's balancesum og ultimo 2015 ca. [7-10] %. Likviditetssituationen er efter Kommissionens opfattelse rimelig både i grundscenariet og i stressscenariet.
(101)
Med en kernekapitalprocent (beregnet efter metoden med interne ratings fra Basel II), som for ultimo 2011 i grundscenariet anslås til 12,9 % og i stressscenariet til 10,5 %, har PBB en tilstrækkelige egenkapital og vil opfylde minimumskapitalkravene i omstruktureringsperioden. Ifølge antagelserne i omstruktureringsplanen vil kernekapitalprocenten ultimo 2015 i grundscenariet udgøre 12,4 % og i stressscenariet 11,3 %. Faldet i kernekapitalprocenten i grundscenariet skyldes ikke tab, men navnlig den forventede stigning i de risikovægtede aktiver, der på sin side står i forbindelse med den planlagte vækst (i grundscenariet vil PBB i perioden 2011-2015 opnå et positivt resultat efter skat; kun i stressscenariet vil PBB i 2011 og 2012 opnå et negativt resultat efter skat).
(102)
Det forventes, at PBB's indtjeningsevne forbedres i omstruktureringsperioden. Ifølge omstruktureringsplanen vil i grundscenariet overskuddet efter skat i 2011 udgøre [110-150] mio. EUR og i 2015 [280-320] mio. EUR. Dette svarer i 2011 ganske vist kun til en egenkapitalforrentning (efter skat) på [3-6] %, ved afslutningen af omstruktureringsperioden (2015) dog på [8-11] % (efter skat). Den tilsigtede egenkapitalforrentning i grundscenariet kan således betragtes som tilfredsstillende for en bank med de aktiviteter, der er fastsat i omstruktureringsplanen, både med hensyn til levedygtighed og den planlagte genprivatisering af PBB. Ifølge Tyskland udlignes overskuddene efter skat af tab fra tidligere år, hvilket i betragtning af underskudsfremførsler betyder, at PBB vil have underskud indtil 201[…]; i forbindelse med tilbagebetalingen af det passive kapitalindskud vil dette imidlertid ikke længere være tilfældet i 201[…].
(103)
Tabel 1: Overskuds- og underskudsprognose for PBB, IFRS (grundscenarie), ifølge omstruktureringsplanen
2011
2012
2013
2014
2015
Renteindtægter og lignende indtægter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Provisionsindtægter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Driftsindtægter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Hensættelser til tab på udlån
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administrationsudgifter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Saldo øvrige indtægter/udgifter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Resultat før skat
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Indkomstskatter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Resultat efter skat
mio. EUR
[110-150]
[140-160]
[170-220]
[240-270]
[280-320]
(104)
Som vigtigste vækstfaktorer for PBB's indtjeningsevne kan fremhæves to kilder: For det første vil PBB's indtægter fra sine kommercielle aktiviteter stige, og for det andet vil driftsomkostningerne falde.
(105)
Med hensyn til opnåelsen af højere indtægter indeholder omstruktureringsplanen en forbedring af den gennemsnitlige margin i forbindelse med lån, navnlig gennem indgåelse af nye og mere rentable forretninger. Med hensyn til aktiviteterne inden for ejendomsfinansiering forventes på grundlag af den nuværende portefølje en forbedring af nettomarginen fra [85-100] basispoint til [105-120] basispoint (2011), til [105-110] basispoint (2012) og endelig til [95-100] basispoint. Med hensyn til forretningsområdet finansiering af offentlige investeringer fastsættes for hele omstruktureringsperioden en nettomargin på [27-35] basispoint, hvilket er en betydelig forbedring i forhold til den nettomargin på [6-12] basispoint, der er beregnet for den eksisterende portefølje i forbindelse med finansiering af den offentlige sektor (31). Denne forbedring skyldes i det væsentlige, at aktiviteterne inden for finansiering af den offentlige sektor, der er kendetegnet ved lav indtjeningsmargin, ikke videreføres.
(106)
Da det skal sikres, at der opnås tilstrækkeligt høje marginer, er Tysklands tilsagn om, at PBB i forbindelse med sine strategiske nye forretninger ikke udsteder nye lån, der har en RAROC på mindre end 10 % på enkelttransaktionsbasis, passende og nødvendig.
(107)
I 2011 og 2012 udgør de vederlag, som PBB modtager for at udføre tjenesteydelser inden for formueforvaltning for FMS-WM (HRE's »bad bank«), en vigtig indtægtskilde for PBB. For at sikre, at banken har fokus på at genoprette sin rentabilitet, og at eventuelle interessekonflikter forebygges, er det, som forklaret i meddelelsen om værdiforringede aktiver, nødvendigt at sikre en klar funktionel og operationel adskillelse mellem banken og dens værdiforringede aktiver. Kommissionen ved, at det ved oprettelsen af afviklingsorganet navnlig af tekniske grunde ikke var muligt omgående at adskille forbindelserne mellem PBB og FMS-WM. Dette skal imidlertid gøres hurtigst muligt efterfølgende. På dette grundlag har Tyskland givet tilsagn om, at PBB vil sørge for en fuldstændig organisatorisk uafhængighed af de forbundne forretningsfunktioner og ikke længere vil udføre disse for FMS-WM efter den 30. september 2013. Det samme gælder for refinansieringen af FMS-WM. Med dette tilsagn vil det også kunne sikres, at PBB's rentabilitet på mellemlang sigt kan opretholde sig selv og ikke længere skal være baseret på indtægter i forbindelse med overførslen af værdiforringede aktiver.
(108)
Kommissionen tager til efterretning, at PBB har til hensigt at nedbringe sine driftsomkostninger betydeligt. I omstruktureringsperioden vil omkostningsprocenten blive betydeligt forbedret fra [64-79] % (2011) til [32-42] % (2015) i grundscenariet.
(109)
PBB har indledt en række indgribende omstruktureringsforanstaltninger, som indvirker på dens omkostningsgrundlag. Den har således lukket mange filialer og reduceret antallet af ansatte med ca. 30 % (1 366 ansatte ved udgangen af 2010 i forhold til 2 000 ansatte ved udgangen af 2007 (32)). Mens disse foranstaltninger på mellemlang og lang sigt vil indvirke positivt på driftsomkostningerne, opstår der på kort sigt som led i omstruktureringen ekstraordinære omkostninger, navnlig godtgørelser i forbindelse med fratrædelse og førtidspensionering samt advokat- og konsulentudgifter. Den antagelse, at driftsomkostningerne efter omstruktureringen vil falde til et betydeligt lavere niveau, er efter Kommissionens opfattelse begrundet.
(110)
Efter overførslen af værdiforringede aktiver til FMS-WM, som resulterede i en betydelig nedsættelse af balancesummen, antages i grundscenariet PBB's hensættelser til tab på udlån at være stabile i omstruktureringsperioden.
(111)
PBB's planlagte egenkapitalforrentning forekommer også Kommissionen tilstrækkelig robust med de antagelser, der ligger til grund for stressscenariet, da hverken bankens levedygtighed eller udsigterne til en genprivatisering af PBB vil blive bragt i fare. Ifølge omstruktureringsplanen vil PBB i 2011 i stressscenariet få tab på [100-125] mio. EUR; efter omstruktureringen i 2015 forventes imidlertid overskud på [270-310] mio. Egenkapitalforrentningen (efter skat) vil i 2011 være på (- [2,8-3,8] %) og i 2012 negativ; i dette scenario vil den imidlertid i 2015 udgøre knap [9-12] %.
(112)
Tabel 2: Overskuds- og underskudsprognose for PBB, IFRS (stressscenario), ifølge omstruktureringsplanen
2011
2012
2013
2014
2015
Renteindtægter og lignende indtægter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Provisionsindtægter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Driftsindtægter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Hensættelser til tab på udlån
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administrationsudgifter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Saldo øvrige indtægter/udgifter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Resultat før skat
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Indkomstskatter
mio. EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Resultat efter skat
mio. EUR
- [100-125]
- [75-90]
[230-290]
[250-290]
[270-310]
(113)
I betragtning af forbedringerne med hensyn til forretningsmodellen, den tekniske infrastruktur og organisationsstrukturen og virkningerne heraf for PBB's forventede likviditet, solvens og indtjeningsevne er Kommissionen af den opfattelse, at omstruktureringsplanen opfylder kriterierne i meddelelsen om omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren med hensyn til genopretningen af den langsigtede rentabilitet.
VI.2.3.2. Eget bidrag/byrdefordeling
(114)
I henhold til meddelelsen om omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren skal støttemodtageren selv yde et passende bidrag til omstruktureringsomkostningerne. I afsnit 3 i denne meddelelse er der i denne henseende formuleret følgende principper:
a)
Omstruktureringsstøtten bør være begrænset til kun at dække de omkostninger, som er nødvendige for at genoprette rentabiliteten.
b)
For at sikre, at støttebeløbet er begrænset til det nødvendige minimum, bør den støttemodtagende bank først bruge sine egne ressourcer til at finansiere omstruktureringen. Det kan f.eks. indebære salg af aktiver.
c)
Omkostningerne i forbindelse med omstruktureringen skal ikke blot bæres af staten, men også af dem, der har investeret i banken, ved at absorbere tab med disponibel kapital og ved at betale et passende vederlag for statens støtte. Der er to formål med kravet om en byrdefordeling, nemlig at begrænse konkurrencefordrejninger og undgå problemer med moral hazard (33).
(115)
Kommissionens tvivl om, at støtten muligvis ikke er begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at genoprette den langsigtede rentabilitet, kunne fjernes. Tyskland vil have investeret i alt knap 10 mia. EUR i HRE. En del af disse kapitaltilførsler, dvs. 2,08 mia. EUR, vil blive anvendt til at rekapitalisere afviklingsorganet FMS-WM, yderligere 1,59 mia. EUR skal overføres til FMS-WM i forbindelse med omstruktureringen. Ca. 63 % af de knap 10 mia. EUR forbliver i HRE-koncernen.
(116)
PBB er den eneste enhed i HRE-koncernen, som i fremtiden vil indgå nye forretninger og derfor konkurrerer aktivt. I grundscenariet er der til ultimo 2011 fastsat en kernekapitalprocent (på grundlag af IRB-metoden fra Basel II) på 12,9 %, som i omstruktureringsperioden vil falde en smule til 12,4 % indtil ultimo 2015. Omstruktureringsplanen giver ikke anledning til tvivl om, at banken også opfylder minimumskapitalkravene i omstruktureringsperioden. Den forventede kernekapitalprocent er høj, men svarer absolut til konkurrenternes kapitalprocenter. Som følge af finanskrisen forventes nu generelt højere kapitalprocenter af bankerne end før krisen. Endvidere bør det tages i betragtning, at PBB på grund af sine problemer under krisen behøver et solidt kapitalgrundlag for at kunne positionere sig blandt markedsdeltagerne som en pålidelig forretningspartner. Efter Kommissionens opfattelse er størrelsen af den overdragne kapital og de deraf følgende kapitalprocenter derfor passende og begrænset til det nødvendige minimum.
(117)
Endvidere fik HRE stillet garantier på i alt 145 mia. EUR, hvoraf banken udnyttede 124 mia. EUR. Disse garantier var nødvendige for at gøre det muligt at videreføre bankens aktiviteter, da den stod over for en truende insolvens, i det mindste indtil HRE var i stand til at overføre sine værdiforringede aktiver til FMS-WM. Alle de garantier, som HRE-koncernen har udnyttet, og som udgør i alt 124 mia. EUR, blev overført til FMS-VM med virkning fra den 1. oktober 2010. PBB er derfor ikke længere afhængig af statsgarantier i forbindelse med sine aktiviteter. Denne overførsel bidrog til, at støtten i form af garantier tidsmæssigt var begrænset til det nødvendige minimum.
(118)
Ifølge meddelelsen om omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren bør de støttemodtagende banker først bruge egne ressourcer til at finansiere omstruktureringen, hvilket normalt sker ved salg af aktiver. HRE har ved overførsel af aktiver med en nominel værdi på ca. 210 mia. EUR og derivater på ca. 280 mia. EUR udskilt en stor del af sine aktiver til afviklingsorganet FMS-WM og på denne måde halveret sin balancesum. Derved blev der imidlertid ikke opnået et regnskabsmæssigt overskud, der kunne anvendes til at finansiere omstruktureringsomkostningerne. Overførslen skal snarere ligeledes betragtes som statsstøtte, da den pris, der blev betalt til HRE for disse aktiver, overstiger den reelle økonomiske værdi med ca. 16,2 mia. EUR. Alligevel sælger eller har koncernen allerede solgt kapitalinteresser i selskaber (f.eks. kapitalandele i Arsago ACM GmbH (Frankfurt), Arsago Holding AG (Schweiz), DEPFA First Albany Securities LLC (New York) og Collineo Asset Management GmbH).
(119)
HRE har i forbindelse med alle de garantier, som Tyskland har stillet, betalt renter til SoFFin på mellem 0,5 % og 0,8 % p.a. For denne del af statsstøtten har HRE derfor betalt et passende bidrag som omhandlet i meddelelsen fra Kommissionen - Statsstøttereglernes anvendelse på foranstaltninger truffet over for pengeinstitutter i forbindelse med den aktuelle globale finanskrise (»bankmeddelelsen«) (34). Derimod har banken hidtil hverken betalt et vederlag for den tilførte kapital eller for kapitalaflastningen som følge af hjælpeforanstaltningen; endvidere er den ikke i stand til at sikre en passende tilbagebetaling af statsstøtten i form af, at aktivernes overførselsværdi var højere end deres reelle økonomiske værdi.
(120)
I betragtning af HRE's generelle økonomiske situation kan det konkluderes, at banken ganske enkelt ikke var i stand til at yde et yderligere betydeligt eget bidrag til omstruktureringsomkostningerne (35). Der skal derfor tages højde for det utilstrækkelige eget bidrag ved hjælp af særligt vidtgående strukturforanstaltninger i omstruktureringsplanen for at sikre en passende fordeling mellem bank og aktionærer af de byrder, der er forbundet med redningen af banken. Kommissionen betragter den i omstruktureringsplanen fastsatte indskrænkning med hensyn til koncernstørrelse, tilstedeværelse på markedet, aktiviteternes omfang og balancesum i betragtning af de særlige omstændigheder i denne sag som en passende erstatning for bankens utilstrækkelige eget bidrag.
(121)
Det bør ligeledes tages i betragtning, at banken blev nationaliseret, og at den kompensation, som dens tidligere aktionærer modtog, var baseret på koncernværdien uden statsstøtte (36). Dette er i statsstøtteretlig henseende et positivt aspekt og betyder, at de tidligere aktionærer mistede alle kapitalandele og derfor kan antages i tilstrækkeligt omfang at have bidraget til omkostningerne ved omstruktureringen af HRE.
(122)
Med hensyn til HRE's efterstillede kreditorer har Tyskland afgivet tilsagn om, at HRE ikke betaler udbytteudlodninger på overskudsafhængige finansielle instrumenter til tredjemand, og at det dermed sikres, at ejere af tier 2-kapital ikke modtager nogen eller kun en lille kompensation for deres investering og på denne måde ligesom ejere af tier 1-kapital bærer en del af byrden.
(123)
Kommissionen konkluderer derfor, at HRE's aktionærer har bidraget til omstruktureringsomkostningerne i tilstrækkeligt omfang, og at der derfor også i tilstrækkeligt omfang er taget højde for risikoen for moral hazard.
VI.2.3.3. Foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger
(124)
I henhold til meddelelsen om omstruktureringsforanstaltninger i finanssektoren skal Kommissionen ved undersøgelsen af foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejninger tage hensyn til støttebeløbets størrelse, graden af byrdefordeling og pengeinstituttets fremtidige markedsposition efter omstruktureringen. På grundlag af denne undersøgelse træffes derpå egnede foranstaltninger.
(125)
HRE har forårsaget betydelige konkurrencefordrejninger. Tyskland vil have tilført HRE kapital på i alt op til ca. 9,95 mia. EUR (FMS-WM er modtager af en del af denne kapital) og stillet garantier på 145 mia. EUR. Endvidere gjorde HRE brug af en hjælpeforanstaltning med et støtteelement på ca. 20 mia. EUR. I betragtning af denne betydelige statsstøtte skal der foretages en gennemgribende omstrukturering af HRE.
(126)
PBB vil som efterfølger for HRE være finansielt velfunderet og frigjort for HRE's tidligere risikobetonede udlånsvirksomhed. For at gøre det muligt for PBB at videreføre aktiviteterne og gøre udskillelsen lettere var der behov for en omfattende støtte. PBB er imidlertid en meget mindre bank, og Tyskland har desuden truffet passende foranstaltninger for at begrænse konkurrencefordrejningerne.
(127)
For det første vil PBB som økonomisk enhed adskille sig betydeligt fra den tidligere HRE. Den blev nationaliseret og er nu under en gennemgribende omstrukturering; PBB er derfor blevet en væsentlig mindre bank end den tidligere HRE. Efter overførslen af en række aktiver til FMS-WM udgør PBB's strategiske balancesum, hvori der ikke er taget hensyn til balanceposter, der som afviklingsporteføljer afvikles på PBB's balance eller syntetisk blev overført til FMS-WM, ca. 15 % på HRE's koncernbalance ved udgangen af 2008.
(128)
For det andet har Tyskland forelagt Kommissionen flere tilsagn, som tager sigte på at begrænse PBB's tilstedeværelse på markedet (mere udførlige oplysninger findes i afsnit V). PBB vil kun indgå nye forretninger på to forretningsområder - ejendomsfinansiering og finansiering af offentlige investeringer. Disse to forretningsområder vil kun blive øget i begrænset omfang i omstruktureringsperioden, da der blev fastsat lofter for såvel nye forretninger som balancesum og porteføljens omfang, således at PBB's muligheder for at ekspandere på markedet og derved fordreje konkurrencen er minimale. Denne begrænsning af væksten gælder i det mindste indtil den 31. december 2013 og potentielt længere, hvis PBB på det tidspunkt ikke igen er genprivatiseret. Alle andre enheder i HRE-koncernen skal ophøre med deres aktiviteter og afvikle deres porteføljer; dette gælder navnlig for forretningsområderne »Infrastructure Finance«, »Capital Markets & Asset Management« og finansiering af den offentlige sektor.
(129)
For det tredje har Tyskland givet tilsagn om, at PBB i forbindelse med sine strategiske nye forretninger ikke udsteder nye lån, der har en RAROC på mindre end 10 % på enkelttransaktionsbasis, for at fjerne Kommissionens tvivl om, at PBB kunne skade konkurrencen og konkurrenterne gennem en for aggressiv prispolitik. Dette er efter Kommissionens opfattelse endnu en effektiv foranstaltning til at undgå urimelige konkurrencefordrejninger.
(130)
For det fjerde begrænses PBB's aktiviteter gennem adfærdsrestriktioner, der indeholder et forbud mod erhvervelser og et forbud mod at slå på statsstøtten i deres reklamer.
(131)
Desuden har Tyskland givet tilsagn om at genprivatisere PBB så hurtigt som muligt, dvs. senest den 31. december 2015. Afhændelsen af PBB vil gøre det muligt for Forbundsrepublikken Tyskland at generhverve (en del af) den kapital, der er investeret i HRE. Endvidere bemærker Kommissionen, at det, hvis der hurtigst muligt foretages en genprivatisering, kan sikres, at tredjeparter har mulighed for at erhverve PBB.
VII. OVERVÅGNING
(132)
Tyskland har givet tilsagn om, at gennemførelsen af omstruktureringsplanen for HRE og tilsagnene i tilsagnspakken overvåges af en tilsynsadministrator. Denne fremsender rapporter til Kommissionen hvert kvartal.
VIII. KONKLUSION
(133)
Kommissionen konkluderer, at de ovenfor vurderede foranstaltninger udgør statsstøtte som omhandlet i artikel 107, stk. 1, i TEUF.
(134)
Kommissionen konkluderer desuden, at omstruktureringsstøtten er forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i TEUF, forudsat at den omstruktureringsplan, der blev endeligt ajourført den 14. juni 2011, gennemføres, og forudsat at tilsagnene i tilsagnspakken i bilaget til denne afgørelse opfyldes -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Den statsstøtte, som Tyskland har ydet eller påtænker at yde Hypo Real Estate-koncernen, bestående af
-
en kapitaltilførsel på 60 mio. EUR (anmeldt den 17. april 2009)
-
en kapitaltilførsel på 2,96 mia. EUR (anmeldt den 3. juni 2009)
-
en kapitaltilførsel på 3 mia. EUR (anmeldt den 26. oktober 2009)
-
en kapitaltilførsel på 1,85 mia. EUR (anmeldt den 30. april 2010), hvoraf 450 mio. EUR kun overføres, hvis der foreligger bestemte omstændigheder
-
en kapitaltilførsel på 2,08 mia. EUR (anmeldt den 10. september 2010)
-
garantier på 35 mia. EUR (anmeldt den 30. september 2008)
-
garantier på 52 mia. EUR (anmeldt den 17. april 2009)
-
en garanti på 8 mia. EUR (anmeldt den 26. oktober 2009)
-
en garanti på 10 mia. EUR (anmeldt den 26. oktober 2009)
-
en likviditetsgaranti på 20 mia. EUR (anmeldt den 2. september 2010)
-
en afviklingsgaranti på 20 mia. EUR (anmeldt den 10. september 2010) og
-
en overførsel af aktiver til afviklingsorganet FMS Wertmanagement AöR (anmeldt den 10. september 2010)
er forenelig med det indre marked i henhold til artikel 107, stk. 3, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde på grundlag af tilsagnspakken i bilaget.
Artikel 2
Tyskland sikrer, at Kommissionen efter meddelelsen af denne afgørelse får fremsendt detaljerede kvartalsvise rapporter om de foranstaltninger, der er truffet for at efterkomme denne afgørelse i overensstemmelse med den i bilaget til tilsagnspakken fastsatte tidsplan.
Artikel 3
Denne afgørelse er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.
Udfærdiget i Bruxelles, den 18. juli 2011.
ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 18. července 2011
o státní podpoře C 15/09 (ex N 196/09), kterou Německo poskytlo podniku Hypo Real Estate, popř. ji hodlá poskytnout
(oznámeno pod číslem K(2011) 5157)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2012/118/EU)
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
poté, co byly zúčastněné strany vyzvány k předložení připomínek v souladu s výše uvedenými články (2) a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Dne 2. října 2008 Evropská komise schválila dočasně, tj. na dobu šesti měsíců, popř. až do předložení důvěryhodného a fundovaného restrukturalizačního plánu pro danou banku, státní podporu ve prospěch Hypo Real Estate Holding AG ve formě státní záruky překračující 35 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 44/08) (3). Toto opatření Německo Komisi oznámilo dne 30. září 2008.
(2)
Dne 1. dubna 2009 Německo oznámilo restrukturalizační plán skupiny Hypo Real Estate (dále jen „HRE“) (zaevidováno pod číslem N 196/09). Dopisem ze dne 17. dubna 2009 Německo doplnilo oznámení restrukturalizačního plánu tím, že informovalo Komisi o kapitálové injekci ve výši 60 milionů EUR a o prodloužení státního rámce záruk ve výši 52 miliard EUR, které bylo umožněno na základě schváleného záchranného balíčku pro úvěrové instituce (4).
(3)
Dopisem ze dne 7. května 2009 (5) Komise Německu sdělila, že zahájila řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie. Toto rozhodnutí („rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo spolu s výzvou k podání připomínek zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6).
(4)
Dne 3. července 2009 Německo oznámilo kapitálovou injekci ve výši 2,96 miliardy EUR (zaevidováno pod číslem N 333/09).
(5)
Dne 17. srpna 2009 Německo sdělilo Komisi, že chce ve prospěch HRE opětovně prodloužit záruky ve výši 52 miliard EUR, které byly poskytnuty prostřednictvím zvláštního fondu pro stabilizaci finančního trhu (Sonderfonds Finanzmarktstabilisierung, dále jen „SoFFin“) (zaevidováno pod číslem C 15/09) (viz 2. bod odůvodnění).
(6)
Ve dnech 20. a 21. října 2009 Německo znovu předložilo aktualizaci restrukturalizačního plánu, oznámilo Komisi další plánovaná opatření ve prospěch HRE (zřízení konsolidační agentury, poskytnutí dodatečných záruk) a informovalo Komisi o opětovném, tj. třetím prodloužení stávajících záruk SoFFin ve výši 52 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 557/09).
(7)
Dne 26. října 2009 Německo pod číslem N 557/09 oznámilo další kapitálovou injekci ve výši 3 miliard EUR a záruky SoFFin ve výši celkem 18 miliard EUR udělené HRE, jakož i záruku SoFFin ve výši 2 miliard EUR poskytnutou ve prospěch konsolidační agentury HRE (7). Komise tuto záruku SoFFin v rozsahu 2 miliard EUR neschválila.
(8)
Dne 13. listopadu 2009 Komise rozšířila rozsah formálního šetření a dočasně do doby, než vydá konečné rozhodnutí Komise o daném restrukturalizačním plánu, schválila kapitálové injekce ve výši 60 milionů EUR, 2,96 miliardy EUR a 3 miliard EUR (ve věcech C 15/09, N 333/09 a N 557/09). Toto rozhodnutí bylo spolu s výzvou k podání připomínek zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (8).
(9)
Ve dnech 15., 16. a 17. prosince 2009 Německo doplnilo oznámení ze dne 26. října 2009 a předložilo další údaje ohledně záruk SoFFin ve výši 18 miliard EUR (zaevidováno pod číslem N 694/09).
(10)
Dne 21. prosince 2009 Komise tyto záruky SoFFin ve výši 18 miliard EUR dočasně schválila nanejvýš na jeden rok (věc N 694/09) (9).
(11)
Dne 30. dubna 2010 Německo oznámilo kapitálovou injekci SoFFin činící 1,85 miliard EUR (věc N 161/10).
(12)
Dne 19. května 2010 Komise tuto kapitálovou injekci ve výši 1,85 miliard EUR dočasně schválila do doby, než vydá závěrečné rozhodnutí o restrukturalizačním plánu (10).
(13)
Dne 2. září 2010 Německo oznámilo záruku likvidity SoFFin ve výši 20 miliard EUR (věc N 380/10).
(14)
Dne 10. září 2010 Německo oznámilo opatření na záchranu aktiv (tj. úmysl přenést aktiva HRE na FMS-Wertmanagement AöR (11), dále jen „FMS-WM“) a kapitálovou injekci až do výše asi 2,13 miliard EUR, jakož i dodatečnou záruku (tj. záruku na vyrovnání ve výši až 20 miliard EUR) (věc N 380/10).
(15)
Dne 24. září 2010 Komise opětovně rozšířila formální vyšetřovací řízení a dočasně schválila dané opatření na záchranu aktiv, záruku likvidity ve výši 20 miliard EUR a záruku na vyrovnání ve výši až 20 miliard EUR. Toto rozhodnutí bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (12) spolu s výzvou k podání připomínek. Rozhodnutí Komise ze dne 24. září 2010 se nevztahovalo na kapitálovou injekci ve výši až 2,13 miliard EUR, kterou Německou oznámilo dne 10. září 2010, tj. Komise tuto kapitálovou injekci neschválila.
(16)
Dne 14. června 2011 Německo předložilo konečnou aktualizaci restrukturalizačního plánu. Dne 15. června 2011 Německo předložilo seznam závazků, který byl ještě doplněn dne 1. července 2011.
(17)
Dne 14. června 2011 Německo vysvětlilo, že další kapitálová injekce nebude činit 2,13 miliardy EUR, jak bylo oznámeno dne 10. září 2010, nýbrž pouze 2,08 miliardy EUR, a že tato nižší částka bude poskytnuta FMS-WM.
(18)
Mezitím proběhla řada setkání a audio konferencí, přičemž si útvary Komise, Německo a HRE vyměnily další korespondenci.
(19)
Komise obdržela připomínky zúčastněných stran a předala je Německu, jež na ně reagovalo dopisem ze dne 24. března 2010.
II. PŘÍJEMCI PODPORY A JEJÍ OPATŘENÍ
II.1 Příjemce podpory
(20)
HRE vznikla v říjnu 2003 oddělením částí činných v komerčním financování nemovitostí skupiny HVB. V roce 2007 HRE převzala DEPFA Bank plc. se sídlem v Dublinu a rozšířila své podnikání o oblasti Public Sector Finance (financování veřejného sektoru) a Infrastructure Finance (financování infrastruktury). Skupinu podniků HRE (13) v současnosti tvoří Hypo Real Estate Holding AG („HRE Holding“) a tři dceřiné společnosti Deutsche Pfandbriefbank AG („PBB“), zmíněná DEPFA Bank plc. a Hypo Real Estate Finance B.V. i.L., jež se nachází v konsolidaci („HRE Finance i.L.“). DEPFA Bank plc. a PBB vlastní řadu dalších dceřiných společností a účastí ve společnostech. PBB je přejmenovaná hlavní banka skupiny a jako jediná z daných tří dceřiných společností HRE Holding bude nadále vyvíjet nové obchody. Podniká v oblastech financování nemovitostí a veřejného financování investic. DEPFA Bank plc. v současnosti ukončuje činnost a počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí již nebude uskutečňovat nové obchody. Podnikala především v oblasti státního financování, úvěrových obchodů a financování projektů infrastruktury (např. silnic, mostů, tunelů a veřejných budov). HRE Finance i.L. je, jak naznačuje už sám název, podnikem v likvidaci (14).
(21)
V roce 2010 byla pro HRE založena konsolidační agentura FMS-WM. Spravuje aktiva a deriváty skupiny HRE, které převzala, protože nebyly strategicky významné nebo byly spojeny s nepřijatelnými riziky, popř. vyžadovaly mnoho kapitálu. Od svého založení převzala FMS-WM velkou část aktiv HRE. FMS-WM nemá bankovní licenci.
(22)
HRE vykázala v účetním období 2008 ztráty ve výši 5,5 miliardy EUR, v období 2009 ztráty 2,2 miliardy EUR a v období 2010 ztráty 0,9 miliardy EUR.
(23)
Prostřednictvím kapitálové injekce ve výši 3,02 miliardy EUR (60 milionů EUR v březnu 2009, 2,96 miliardy EUR v červnu 2009) se Německo stalo 90 % vlastníkem HRE. Na podzim roku 2009 následovalo vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“). Za zbývající podíly Německo zaplatilo 1,30 EUR/podíl; tím se Spolková republika Německo stala 100 % vlastníkem HRE. Následně byla zahájena její restrukturalizace.
II.2 Potíže HRE v kontextu finanční krize
(24)
Na konci září 2008 se HRE nedostávalo likvidity, takže hrozila okamžitá insolvence. HRE nebyla schopna získat na trzích krátkodobý kapitál, neboť krize na finančních trzích způsobila zhroucení některých peněžních trhů. Lehman Brothers požádala o ochranu věřitelů a následně v polovině září 2008 téměř zcela přestal fungovat zejména mezibankovní trh.
(25)
Obchodní model DEPFA Bank plc. (od října 2007 dceřiný podnik ve 100 % vlastnictví HRE), který vsadil především na financování prostřednictvím mezibankovního trhu a na jiné krátkodobé nezajištěné zdroje financování, se během krize kvůli nedostatku likvidity ukázal být extrémně křehkým, což způsobilo, že se banka dostala do existenčních problémů.
(26)
Krátkodobé potřeby likvidity DEFPA Bank plc musela pokrýt HRE. Objem úvěrových linek splatných ke 30. září 2008 ovšem překročil možnosti HRE. Navíc se většina společností skupiny HRE nacházela v důsledku transakcí a obchodů uvnitř skupiny HRE (např. pohledávky, záruky a doporučující dopisy) ve stejné situaci. Nedostatek likvidity tedy vážně ohrožoval existenci celé skupiny HRE.
(27)
Potíže HRE mj. způsobila rovněž zátěž z minulosti v podobě aktiv, které vzhledem k jejich skutečnému rizikovému profilu nepřinášely přiměřenou návratnost investic. Skupina HRE kromě toho vznikla ze spojení několika malých bankovních institutů, které používaly odlišné aplikace IT, […] (15).
II.3 Státní podpory
(28)
Celkem Německo ve prospěch HRE poskytlo, popř. poskytne kapitál ve výši až asi 9,95 miliardy EUR (část tohoto kapitálu obdržela či obdrží FMS-WM) a záruky ve výši 145 miliard EUR. Kromě toho bylo ve prospěch HRE realizováno opatření na záchranu aktiv, jež má částečně povahu podpory, v hodnotě asi 20 miliard EUR.
II.3.1 Kapitálové injekce
II.3.1.1 Kapitálová injekce ve výši 60 milionů EUR
(29)
Protože Německo chtělo prostřednictvím postupné akvizice veškerých akcií HRE získat úplnou kontrolu nad HRE, zakoupil SoFFin dne 30. března 2009 20 milionů nových akcií HRE za nominální hodnotu 3 EUR/akcie; HRE tak obdržel kapitálovou injekci 60 milionů EUR a SoFFin 8,65 % podíl v kapitálu HRE. Tuto kapitálovou injekci Komise dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.2 Kapitálová injekce ve výši 2,96 miliard EUR
(30)
Dne 2. června 2009 se držitelé podílů v HRE dohodli na kapitálové injekci ve výši 2,96 miliardy EUR prostřednictvím emise nových akcí HRE, které následně koupil SoFFin. Důsledkem toho SoFFin vlastnil 90 % podílů HRE. Dne 8. června 2009 byly tyto nové podíly zapsány do obchodního rejstříku. Tuto kapitálovou injekci Komise dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.3 Kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR
(31)
Kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR ohlášená dne 26. října 2009 byla strukturována takto:
a)
2 miliardy EUR byly vyplaceny do účelově nevázaných rezervních fondů (freie Rücklagen) HRE Holding a PBB. Po vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) se 100 % vlastníkem HRE stala Spolková republika Německo, popř. SoFFin;
b)
1 miliarda EUR byla jako vklad tichého společníka s kuponem závislém na zisku (10 % ročně) poskytnuta PBB.
(32)
Smlouvy o poskytnutí kapitálové injekce ve výši 3 miliard EUR byly podepsány dne 16. listopadu 2009. Komise tuto kapitálovou injekci dočasně schválila dne 13. listopadu 2009.
II.3.1.4 Kapitálová injekce ve výši až 1,85 miliard EUR
(33)
Kapitálová injekce ve výši až 1,85 miliard EUR vyplacená do účelově nevázaných rezervních fondů HRE byla rozdělena do dvou tranší:
a)
kapitálová injekce ve výši 1,4 miliardy EUR (tato tranše byla dne 19. května 2010 dočasně schválena Komisí a následně poskytnuta);
b)
kapitálová injekce ve výši až 450 milionů EUR (také tuto tranši Komise schválila dne 19. května 2010, schválení však podmínila určitými okolnostmi (16). Tato tranše nebyla doposud poskytnuta, neboť dané okolnosti zatím nenastaly).
(34)
Kapitálová injekce ve výši 1,85 miliardy EUR je zahrnuta v celkové potřebě kapitálu popsané v restrukturalizačním plánu pro HRE. 1,4 miliardy EUR z této kapitálové injekce již bylo poskytnuto, aby byly z právního hlediska zohledněny požadavky dohledu ohledně vlastního kapitálu a aby byla k dispozici rezerva pro rizika. Smlouva o poskytnutí této kapitálové injekce ve výši 1,4 miliard EUR byla podepsána dne 20. května 2010. Zbývající část kapitálové injekce ve výši 1,85 miliardy EUR, tj. 450 milionů EUR, má být podle informací předložených Německem vyplacena ve třetím čtvrtletí roku 2011.
II.3.1.5 Kapitálová injekce ve výši 2,08 miliard EUR
(35)
Dne 10. září 2010 Německo oznámilo kapitálovou injekci pro HRE ve výši až 2,13 miliard EUR. Dne 14. června 2011 Německo prohlásilo, že daná kapitálová injekce nebude činit 2,13 miliard EUR, nýbrž 2,08 miliardy EUR, a že tuto částku (2,08 miliardy EUR) dostane k dispozici FMS-WM. Podle informací předložených Německem bude tato kapitálová injekce ve výši 2,08 miliardy EUR vyplacena ve třetím čtvrtletí 2011. Tuto částku ve výši 2,08 miliardy EUR vyplatil SoFFin do kapitálové rezervy HRE Holding jako kapitálovou pohledávku pod podmínkou, že s ní bude souhlasit Evropská komise. HRE Holding tuto kapitálovou pohledávku postoupila FMS-WM dne 1. října 2010.
II.3.2 Záruky
II.3.2.1 Záruky ve výši 35 miliard EUR
(36)
Dne 13. listopadu 2008 Německo poskytlo státní záruky ve výši 35 miliard EUR za účelem překlenutí refinanční potřeby HRE. Komise tyto záruky dočasně schválila dne 2. října 2008.
(37)
Tyto záruky zajistily úvěrovou podporu likvidity ze strany Deutsche Bundesbank (20 miliard EUR) a zajištěné dluhové cenné papíry (15 miliard EUR), které převzalo konsorcium německých finančních institucí.
(38)
HRE poskytla státu za záruky činící 35 miliard EUR odměnu, kterou tvoří základní prémie a prémie, jejíž výše se odvíjí od výsledků. Základní prémie činila 1 % ohledně tzv. zaručené částky při první ztrátě (First-Loss-Garantiebetrag) a 0,5 % ročně ohledně tzv. zaručené částky při druhé ztrátě (Second-Loss-Garantiebetrag). Prémie, jejíž výše se odvíjí od výsledků, činila 1,25 % ročně ohledně zaručené částky při první ztrátě (First-Loss-Garantiebetrag) a 0,25 % ročně ohledně zaručené částky při druhé ztrátě (Second-Loss-Garantiebetrag).
II.3.2.2 Záruky ve výši 52 miliard EUR
(39)
Mezi listopadem 2008 a únorem 2009 obdržela HRE na základě schváleného německého záchranného balíčku pro úvěrové instituce (17) záruky SoFFin ve výši celkem 52 miliard EUR.
(40)
HRE zaplatila za skutečně využitou část záruky sloužící k zajištění dluhových cenných papírů provizi 0,5 % a za nevyužitou část záruk provizi za poskytnutí ve výši 0,1 %.
II.3.2.3 Záruka ve výši 8 miliard EUR
(41)
Zajištěné bankovní dluhové cenné papíry, jejichž platnost skončila dne 23. prosince 2009, SoFFin nahradil zárukou ve výši 8 miliard EUR. Komise danou záruku dočasně schválila dne 21. prosince 2009.
(42)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku ve výši 0,5 % ročně zaručené částky. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.4 Záruka ve výši 10 miliard EUR
(43)
Záruka Soffin, časově omezená na jeden rok a dne 21. prosince 2009 dočasně schválená Komisí činící 10 miliard EUR, byla nutná na pokrytí potřeby likvidity ze strany HRE.
(44)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku ve výši 0,5 % ročně zaručené částky. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.5 Záruka ve výši 20 miliard EUR
(45)
HRE potřebovala další záruku likvidity ve výši 20 miliard EUR, aby se mohla do doby, než budou na konsolidační agenturu FMS-WM převedena aktiva, vypořádat s nepříznivým vývojem na kapitálových a úrokových termínovaných trzích. Komise tuto záruku dočasně schválila dne 24. září 2010.
(46)
HRE zaplatila prémii za záruku činící 0,8 % ročně. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.2.6 Záruka ve výši 20 miliard EUR
(47)
Kvůli trvající nejistotě, kterou způsobil složitý technický postup pro převedení aktiv na konsolidační agenturu, byla nutná záruka na vyrovnání ve výši 20 miliard EUR. Komise tuto záruku dočasně schválila dne 24. září 2010.
(48)
HRE zaplatila zvláštnímu fondu SoFFin prémii za záruku činící 0,8 % ročně. Za nevyužitou část záruky musela uhradit poplatek za poskytnutí ve výši 0,1 % ročně.
II.3.3 Převedení aktiv na konsolidační agenturu
(49)
Dne 10. září 2010 oznámilo Německo dále převedení nominální částky aktiv ve výši asi 210 miliard EUR a derivátů ve výši asi 280 miliard EUR na konsolidační agenturu FMS-WM. Konsolidační agentura FMS-WM („FMS-WM“) byla založena rozhodnutím představenstva ze dne 8. července 2010 na základě německého zákona o fondu pro stabilizaci finančních trhů (Finanzmarktstabilisierungsfondsgesetzes, § 8a FMStFG). Agentura spravuje aktiva a deriváty skupiny HRE, které převzala, protože nebyly strategické nebo znamenaly nepřijatelné riziko a neúnosnou kapitálovou zátěž. FMS-WM působí nezávisle na HRE a je chráněna skutečností, že SoFFin má povinnost vyrovnávat její ztráty. FMS-WM však nemá bankovní licenci. V důsledku toho může být mnoho aktiv HRE převedeno pouze synteticky; v závislosti na konkrétních okolnostech byly vyvinuty různé mechanismy „převodu“, aby se srovnatelně regulačně pomohlo kapitálu PBB, popř. skupiny HRE.
(50)
Komise tento převod dočasně schválila dne 24. září 2010. V souvislosti s těmito opatřeními byla nestrategická a problematická aktiva, např. státní dluhopisy nebo problematické úvěry na nemovitosti (nebo pouze jejich potřeba vlastního kapitálu vyplývající z regulačních požadavků, viz 49. bod odůvodnění) převedena na státem podporovanou agenturu, která je má v průběhu let konsolidovat. Mezi převedenými nestrategickými aktivy byla také aktiva, která nelze využít k zajištění krytých dluhových cenných papírů.
(51)
K převodu došlo s účinností od 30. září 2010. V té době byla účetní hodnota portfolia určeného k převodu v důsledku odpisů 173 miliard EUR. V souladu se sdělením Komise o nakládání se znehodnocenými aktivy v bankovním sektoru Společenství (sdělení „Impaired-Asset“ neboli „IAC“) (18) Komise jmenovala externí odborníky, kteří jí měli pomoci při posouzení portfolia, určení prvku státní podpory a při zodpovězení otázky, zda se při převodu vycházelo z vyšší hodnoty, než jaká byla reálná ekonomická hodnota, případně v jakém rozsahu. V souladu s IAC pověřilo externího odborníka vypracováním nezávislého posouzení rovněž Německo.
(52)
Dané portfolio tvořily zeměpisně diversifikované komerční úvěry na nemovitosti ve výši asi 30 miliard EUR, které převážně sloužily k financování kancelářských budov a nákupních středisek, měly relativně krátkou dobu splatnosti (3 roky), avšak nízkou úvěrovou kvalitu.
(53)
Nekomerční podnikání s nemovitostmi v rámci portfolia zahrnovalo státní financování, popř. dluhové cenné papíry a půjčky veřejným institucím a veřejným zabezpečovacím službám. Větší část tohoto podnikání tvořily standardní dluhopisy (cenné papíry s fixním výnosem, „plain vanilla bonds“), týkal se však také „strukturovaných úvěrových nástrojů“ (31 miliard EUR) a veřejných dluhopisů (30 miliard EUR). Kvalita aktiv z této části portfolia byla výrazně vyšší než kvalita komerčních úvěrů na nemovitosti. Protože však tyto cenné papíry měly dlouhou dobu splatnosti a na trhu se po jejich nákupu zvětšilo úvěrové rozpětí, tržní ceny výrazně poklesly i v případě těchto cenných papírů.
(54)
Odborníci Komise dospěly k závěru, že na rozdíl od několika jiných případů státní podpory byly dané komplexní komerční úvěry na nemovitosti a strukturované úvěrové nástroje (především sekuritizace půjček studentům, sekuritizace půjček veřejnému sektoru a 5 miliard ze swapu celkových výnosů) celkově jisté. V těchto kategoriích očekávali pouze malé ztráty, třebaže jejich odhad ztrát byl v důsledku posouzení hotovostních půjček („cash bonds“) ve strukturách Halcyon a Pegasus, negativního základu a implicitních nákladů na financování swapu celkových výnosů vyšší než odhad německých odborníků. Oproti tomu byly cenné papíry „plain vanilla bonds“ převedeny za hodnotu swapu, jež byla téměř na úrovni parity, tj. za hodnotu výrazně vyšší než byla reálná ekonomická hodnota. Kromě toho se obchodovaly na trzích, které nebyly příliš zasaženy snížením hodnoty, takže jejich reálná ekonomická hodnota by tak jako tak měla přibližně odpovídat jejich tržní hodnotě. Z toho důvodu dospěli odborníci Komise k závěru, že je reálná ekonomická hodnota („real economic value“) této části portfolia výrazně nižší, než za jakou byla převedena z HRE na FMS-WM.
(55)
Pokud jde o derivátové portfolio, závěry odborníků Komise se do značné míry shodovaly se závěry odborníků Německa. Odborníci Komise navíc ohodnotili protihodnotu úvěrového rizika trochu výše než němečtí odborníci a zohlednili poznatky z jimi provedené náhodné zkoušky, jakož i celkovou zátěž „operačních rizik“, neboť vycházeli z opatrných předpokladů ohledně nedostatečné celkové účinnosti podnikání za účelem snížení rizika.
(56)
Následující tabulka shrnuje závěry odborníků Komise.
(v miliardách EUR)
Portfolio
Nominální hodnota
Převodní hodnota
Δ Reálná ekonomická hodnota - hodnota při převodu
(Údaje Německa)
Δ Reálná ekonomická hodnota - hodnota při převodu
(Údaje odborníků Komise)
Rozdíl
(Komise/Německo)
Dluhové cenné papíry
83,444
93,960
-0,902
-7,590
-6,688
Strukturované úvěry
31,199
30,111
-0,765
-1,981
-1,216
Komerční úvěry na nemovitosti
26,312
23,874
-1,211
-2,800
-1,589
Nekomerční úvěry na nemovitosti
29,834
31,115
-0,222
-1,084
-0,862
Deriváty
280,255
-13,106
-2,149/
-2,531
-2,786
-0,255
Celkem
451,044
165,954
-5,249/
-5,631
-16,241
-10,610
(57)
Odborníci tedy stanovili, že částka státní podpory, která a priori není podle IAC slučitelná s vnitřním trhem, činí asi 16,2 miliardy EUR (tato částka je definována jako rozdíl mezi reálnou ekonomickou hodnotou a převodní hodnotou). Celkovou částku státní podpory, tj. rozdíl mezi hodnotou při převodu a tržní hodnotou, lze jen obtížně vyčíslit, neboť pro tu část portfolia, jež tvoří půjčky, není k dispozici dostatečný počet snadno dostupných tržních cen. Pokud by se extrémně předpokládalo, že tržní hodnota úvěrového portfolia je nulová, došlo by se k částce celkové státní podpory ve výši 90 miliard EUR. Pokud by byly dluhopisy obchodovány jako likvidní dluhopisy s podobně dlouhou dobou splatnosti a úvěrovou kvalitou, celková částka státní podpory by byla asi 20 miliard EUR.
II.4 Důvody pro zahájení a rozšíření důkladného vyšetřování
(58)
Dne 7. května 2009 Komise zahájila důkladné vyšetřování státních podpor poskytnutých HRE, které především vycházelo ze skutečnosti, že Komise měla vzhledem ke strategii refinancování a potřeby refinancování ze strany HRE pochybnosti o její rentabilitě. V původním restrukturalizačním plánu, který byl Komisi předložen dne 1. dubna 2009, byly jako důvody finančních potíží HRE uvedeny pouze vnější faktory; cílem bylo snížení bilanční sumy pouze o 25 %, což znamenalo, že objem refinancování by byl zůstal vysoký. HRE hodlala tohoto snížení bilanční sumy skupiny dosáhnout prostřednictvím odprodeje aktiv na trhu, a nikoli jejich převodem na konsolidační agenturu. V restrukturalizačním plánu bylo mj. státní financování s nízkými maržemi označeno za jednu z hlavních oblastí podnikání HRE. Restrukturalizační plán ovšem obsahoval velmi málo informací o základních prvcích restrukturalizace, jako je reorganizace a integrace systémů IT. V té době Komise kromě toho pochybovala o tom, že plánovaná opatření na omezení případného narušení hospodářské soutěže jsou postačující a je zajištěno dostatečné sdílení nákladů.
(59)
Důkladná kontrola byla dne 13. listopadu 2009 rozšířena z těchto důvodů:
a)
bylo nutné zohlednit dodatečná státní opatření ve prospěch HRE v podobě kapitálové injekce 2,96 miliardy EUR (viz 30. bod odůvodnění), kapitálové injekce 3 miliard EUR (viz 31. a 32. bod odůvodnění), záruky 8 miliard EUR (viz 41. a 42. bod odůvodnění), záruky 10 miliard EUR (viz 43. a 44. bod odůvodnění) a záruky 2 miliardy EUR (19) na refinancování možného konsolidačního řešení, jakož i kapitálových injekcí v celkové výši až 4 miliard EUR (takto rozdělených: kapitálová injekce objasněná ve 33. a 34. bodě odůvodnění ve výši 1,85 miliard EUR a kapitálová injekce uvedená ve 35. bodě odůvodnění ve výši 2,08 miliard EUR) a
b)
Komise pochybovala o tom, že jsou daná restrukturalizační opatření v souladu se sdělením Komise o návratu k životaschopnosti a hodnocení restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru v současné krizi podle pravidel pro státní podporu (20) (sdělení o restrukturalizačních opatření ve finančním sektoru).
(60)
Dne 24. září 2010 bylo uvedené důkladné vyšetřování ještě více rozšířeno z těchto důvodů:
a)
bylo nutné zohlednit dodatečná státní opatření ve prospěch HRE, v jejichž případě se jednalo o záruku 20 miliard EUR (viz 45. a 46. bod odůvodnění), další záruku ve výši až 20 miliard EUR (viz 47. a 48. bod odůvodnění) a převedení aktiv na konsolidační agenturu (viz 49. až 57. bod odůvodnění) a
b)
Komise pochybovala o tom, že opatření na záchranu aktiv splňuje požadavky IAC, zejména pokud jde o transparentnost, ocenění, sdílení nákladů a protiplnění. Podle názoru Komise pak nebylo dostatečně prokázáno, že pomocí restrukturalizačního plánu bude zajištěno obnovení rentability, přiměřené sdílení nákladů a přiměřené omezení případného narušení hospodářské soutěže.
II.5 Hlavní body restrukturalizačního plánu
(61)
Německo dne 1. dubna 2009 oznámilo první návrh restrukturalizačního plánu HRE a po provedení několika změn předložilo Komisi dne 14. června 2011 aktualizaci tohoto plánu v konečném znění. Pokud nebude uveden jiný plán, vztahují se všechny další odkazy v tomto rozhodnutí na toto konečné znění ze dne 14. června 2011.
(62)
Podle restrukturalizačního plánu bude HRE poté, co se prostřednictvím převodu na konsolidační agenturu FMS-WM osvobodí od znehodnocených aktiv v nominální hodnotě 210 miliard EUR, koncipovat svou obchodní činnost tak, aby její hlavní banka PBB mohla pracovat na základě solidního konceptu financování a zlepšených interních kontrol. Objem jejích budoucích obchodních činností bude výrazně menší než jaký byl před krizí, to platí jak pro bilanční sumu, objem nových obchodů, počet zaměstnanců, síť poboček, tak i pro regionální priority HRE.
(63)
Oproti době před krizí bude strategická bilanční suma PBB očištěná o ukončované položky a položky, které byly synteticky převedeny na FMS-WM, na konci roku 2011 činit asi 15 % bilanční sumy skupiny HRE z konce roku 2008. Tím se sníží objem nových obchodů v oblasti financování nemovitostí na 30 % úrovně z doby před krizí (nové obchody HRE v oblasti komerčního financování nemovitostí měly v roce 2007 hodnotu 32,1 miliardy EUR). Počet zaměstnanců byl snížen asi o 30 % a veškeré představenstvo HRE, které bylo ve funkci před krizí, bylo vyměněno. Více než třicet účastí, z toho třetina v neevropských zemích, bylo odprodáno nebo zlikvidováno, popř. se nachází v konsolidaci. Bylo zavřeno 26 z 32 poboček. Kromě toho byl zahájen víceletý projekt týkající se celé skupiny HRE s názvem „New Evolution“, na nějž bylo vyčleněno 180 milionů EUR a jehož cílem je reorganizovat systémy IT.
(64)
PBB bude i nadále působit ve dvou strategických oblastech podnikání - financování nemovitostí a veřejného financování investic. Obě oblasti se omezí na aktiva, která přichází v úvahu pro německé kryté dluhové cenné papíry - hypoteční zástavní listy a veřejné zástavní listy. Veškeré jiné podnikatelské činnosti se zastavují, zejména obchodní činnosti v oblasti státního financování, financování infrastruktury, obchodů na kapitálových trzích a správy majetku.
(65)
Pokud jde o další dvě dceřiné společnosti HRE Holding, plánují se tyto kroky: DEPFA Bank plc. bude počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí ukončovat svou činnost a již nebude uskutečňovat nové obchody. Platí to rovněž pro její dceřiné společnosti. HRE Finance i.L. se nachází v likvidaci a také neuskutečňuje nové obchody.
(66)
Podle Německa představuje toto zásadní rozhodnutí - tj. provádět konzervativnější podnikatelskou strategii a soustředit se na německé zástavní listy jako na prioritní zdroj refinancování - kvalitativní zlepšení obchodu s půjčkami, neboť podléhá německému zákonu o zástavních listech (Pfandbriefgesetz), který klade zvláštní požadavky na řízení, dozor a kontrolu rizika a počítá s ochrannými opatřeními, jako je ukončení obstavení. Tato strategie financování výrazně snižuje dřívější závislost HRE na mezibankovním peněžním trhu, ta se poté omezí zejména na „skladovací“ období před vydáním krytých dluhových cenných papírů.
III. PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(67)
Komise obdržela tyto připomínky zúčastněných stran shrnuté níže:
a)
shrnutí připomínek svazu Verband deutscher Pfandbriefbanken („vdp“) (listopad 2009):
-
vdp je přesvědčen, že obchodní model zaměřený na podnikání s hypotečními zástavními listy je slibný a může zajistit dlouhodobou životaschopnost a rentabilitu banky bez státních záruk;
b)
shrnutí připomínek Heisse Kursawe Eversheds (listopad 2009):
-
Heisse Kursawe Eversheds míní, že poskytnutí podpory porušuje práva určitých akcionářů; že plánované převzetí veškerých akcií HRE zvláštním fondem SoFFin za současného vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) představuje další státní podporu, toto vyloučení je nevhodné a porušuje zásadu volného pohybu kapitálu;
c)
shrnutí připomínek Heisse Kursawe Eversheds (únor 2010):
-
Heisse Kursawe Eversheds dále tvrdí, že vyloučení menšinových akcionářů („squeeze-out“) představuje státní podporu ve smyslu článku 107 a násl. SFEU, že taková podpora porušuje zásadu volného pohybu kapitálu a státní podpory ve prospěch HRE by měly být schváleny jen v případě, že HRE bude dále fungovat na základě solidního restrukturalizačního plánu;
d)
shrnutí připomínek pana Bohdana Kalwarowského (únor 2010):
-
Pan Kalwarowskyj zastává názor, že z posudku ocenění HRE, který byl v rámci „squeeze-out“ předložen ke dni 5. října 2009, lze jednoznačně odvodit životaschopnost a ziskovost HRE a že SoFFin se ve spolupráci s HRE snaží manipulačním způsobem snížit hodnotu tohoto podniku.
IV. STANOVISKO NĚMECKA K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH STRAN
(68)
Komise dne 24. března 2010 obdržela stanovisko Německa k připomínkám zúčastněných stran:
a)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky svazu Verband deutscher Pfandbriefbanken (vdp):
-
podle Německa potvrzuje stanovisko vdp, že plánování obchodního modelu HRE je založeno na věrohodných předpokladech;
b)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky Heisse Kursawe Eversheds:
-
Německo zastává názor, že „squeeze-out“ nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Protože dané „squeeze-out“ nepředstavuje státní podporu, je otázka, zda se jedná o porušení zásady volného pohybu kapitálu (podle Německa nikoli), pro důkladný přezkum daného případu bezpředmětná;
c)
shrnutí připomínek týkajících se připomínky pana Bohdana Kalwarowského:
-
Německo sdílí názor pana Kalwarowského, že na základě plánovaných restrukturalizačních opatření bude zajištěna dlouhodobá životaschopnost HRE.
V. STANOVISKO NĚMECKA
(69)
Německo akceptuje, že opatření státní pomoci představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(70)
Německo dne 15. června 2011 předložilo seznam závazků, který byl doplněn dne 1. července 2011 (21), pomocí kterých se má zajistit, aby byl obchodní model popsaný v restrukturalizačním plánu realizován v praxi, náklady byly přiměřeně sdíleny a narušení hospodářské soutěže bylo omezeno na nezbytné minimum. Tento seznam závazků lze shrnout takto:
a) realizace restrukturalizačního plánu a závazků: Německo zajistí, aby byl restrukturalizační plán realizován v jeho konečném znění a závazky byly provedeny v plném rozsahu;
b) trvání závazků: v zásadě závazky platí do skončení období restrukturalizace, tj. do 31. prosince 2015. Závazky vůči DEPFA Bank plc. a jejích dceřiných společností však v zásadě přestanou platit, jakmile bude DEPFA Bank plc. reprivatizována, pokud k tomu dojde dříve. V takovém případě by Německo prodej nejprve oznámilo Komisi a bez schválení ze strany Komise by ho nerealizovalo, pokud by k němu mělo dojít před 31. prosincem 2013. Závazky vůči PBB přestávají platit, jakmile bude PBB reprivatizována, v žádném případě však před 31. prosincem 2013;
c) oblasti podnikání: Německo zajistí, aby nové obchody uskutečňovala pouze PBB a aby tato činnost byla omezena na dvě oblasti podnikání (financování nemovitostí a veřejného financování investic), přičemž všechny ostatní obchodní činnosti budou zastaveny (portfolio státního financování zůstane v rozvaze PBB, avšak jako portfolio, které se ukončuje) a všechny ostatní společnosti HRE zastaví svou obchodní činnost;
d) reprivatizace PBB: Německo reprivatizuje PBB co nejrychleji, nejpozději však do 31. prosince 2015;
e) omezení růstu PBB: Německo zajistí, aby míra růstu PBB nepřekročila určité hranice; ať už ohledně výše bilanční sumy, nebo ohledně objemu nových obchodů;
f) konsolidační agentura: Německo zajistí, aby PBB po 30. září 2013 neposkytovala konsolidační agentuře FMS-WM žádné služby v oblasti správy majetku a refinancování a aby se organizačně zajistilo, aby tyto služby mohly převzít třetí strany;
g) postavení na trhu: Německo zajistí, aby PBB uzavírala nové obchodní kontrakty pouze na těchto zeměpisných trzích:
i)v případě financování nemovitostí:
-
hlavní trhy (22): Německo, Spojené království, Francie a Španělsko,
-
další trhy: Švédsko, Polsko, Česká republika, Belgie, Nizozemsko, Lucembursko, Rakousko, Švýcarsko, Dánsko, Finsko, Norsko, Slovensko a Maďarsko,
ii)v případě veřejného financování investic:
-
hlavní trhy: Německo, Francie, Španělsko, Itálie,
-
další trhy: Švýcarsko, Rakousko, Polsko, Maďarsko, Česká republika, Slovensko, Švédsko, Norsko, Dánsko, Finsko, Belgie, Nizozemsko, Lucembursko a Spojené království;
h) protiplnění za využití konsolidační agentury: Německo zajistí, aby HRE v rámci svých možností zaplatila přiměřenou odměnu jako protiplnění za využití konsolidační agentury FMS-WM. Zejména Německo zajistí, aby spolková agentura pro stabilizaci finančních trhů (Bundesanstalt für Finanzmarktstabilisierung, „FMSA“) nařídila HRE zaplatit konsolidační agentuře FMS-WM částku ve výši 1,59 miliardy EUR, a to přímo nebo prostřednictvím jejích dceřiných společností. Tuto platbu musí provést dané společnosti HRE, které na konsolidační agenturu převedly položky aktiv a jejichž podíl základního kapitálu je vyšší než 15 %. PBB si ponechá zisky, aby splatila vklad tichého společníka;
i) omezení vyplácení úroků a výplat podílů na zisku: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti v rámci právních mezí nevyplácely úroky a podíly na zisku;
j) omezení splácení: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti nesplácely žádné nástroje vlastního kapitálu;
k) zákaz nákupu podniků: Německo zajistí, aby HRE a její dceřiné společnosti během realizace restrukturalizačního plánu nekoupily žádné jiné podniky;
l) Závazky ohledně informační technologie HRE/PBB: Německo zajistí, aby byl plně realizován projekt na zlepšení systémů IT dané banky;
m) závazek ohledně cílů minimalního zisku z nových obchodů (RAROC): Německo zajistí, aby PBB v rámci svých strategických nových obchodů neudělovala nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %;
n) správce zodpovědný za dozor: Německo zajistí, aby byl restrukturalizační plán a všechny závazky obsažené v seznamu závazků správně provedeny a aby toto provádění průběžně sledoval dostatečně kvalifikovaný správce zodpovědný za dozor.
VI. POSOUZENÍ PODPOR
VI.1 Existence státní podpory podle čl. 107 odst. 1 SFEU a potenciální příjemci
(71)
Jednotlivá příslušná opatření buď přímo poskytlo Německo nebo fond SoFFin zřízený a kontrolovaný spolkovou vládou, tj. byla poskytnuta ze státních prostředků. Prostřednictvím těchto opatření se HRE dostane selektivní výhody tím, že se této finanční instituci umožní získat nový kapitál za výhodnějších podmínek, než jsou na trhu běžné, zajistit se pomocí záruk a využít opatření na záchranu aktiv. HRE působí v mezinárodním měřítku a konkuruje jiným bankám v Německu a jiných zemích. Z těchto důvodů se v případě daných opatření jedná o státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, jak již bylo vysvětleno v předchozích rozhodnutích Komise ohledně HRE (23).
(72)
V rámci skupiny HRE provozuje nové obchody pouze PBB (včetně svých dceřiných společností), a je tedy aktivní na trzích. PBB je tedy podnikový subjekt, která pokračuje v podnikání HRE (ovšem pouze v omezeném rozsahu, viz 63. bod odůvodnění). Všechny ostatní podnikové subjekty patřící ke skupině HRE (tj. DEPFA Bank plc. a její dceřiné společnosti, jakož i HRE Finance i.L.) právě ukončují svou činnost, jejich aktivita je omezena na minimum nezbytné pro řádnou konsolidaci, nevytvářejí žádné nové obchody.
(73)
Konečným cílem a konečným účelem všech opatření podpory (nezávisle na tom, zda byly ve prospěch HRE, HRE Holding, PBB nebo DEPFA Bank plc. poskytnuty oficiálně) je zajistit, aby PBB mohla i nadále působit na trzích. Příčinou příslušného narušení hospodářské soutěže je tedy pokračující přítomnost PBB na trzích. DEPFA Bank plc. lze (ve srovnání s FMS-WM) považovat výlučně za agenturu konsolidující ta aktiva, která z různých důvodů nebyla převedena na FMS-WM (tzv. „špatnou banku“ - „bad bank“). DEPFA Bank plc. zhodnotí svá aktiva k datu jejich splatnosti nebo je prodá na trhu, avšak počínaje dnem doručení tohoto rozhodnutí již nebude uskutečňovat žádné nové obchody (24).
(74)
Protože PBB pokračuje v obchodech HRE, bude PBB považována v souladu s rozhodovací praxí Komise (25) za příjemce podpory, to znamená, že se následný přezkum slučitelnosti podpory týká PBB.
(75)
V souvislosti se závěry Heisse Kursawe Eversheds, tj. že se v případě „squeeze-out“ jedná o státní podporu, Komise konstatuje, že kapitálové injekce poskytnuté ve prospěch HRE sice představují státní podpory, avšak dané vyloučení menšinových akcionářů (tj. převzetí podílů těchto akcionářů za odpovídající úhradu v jejich prospěch) žádný prvek podpory per se neobsahuje, neboť daná banka neměla ze státních prostředků žádnou výhodu. V rámci daného „squeeze-out“ poskytl menšinovým akcionářům úhradu stát, tyto úhrady však pro HRE neměly žádné hospodářské důsledky. Pro HRE se pouze změnila struktura vlastníků. Z tohoto důvodu není nutné v tomto rozhodnutí řešit otázku, zda dané „squeeze-out“ porušuje ustanovení Smlouvy o volném pohybu kapitálu.
VI.2 Slučitelnost podpory s vnitřním trhem
VI.2.1 Použití čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU
(76)
Podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU lze podpory, které mají napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu, považovat za slučitelné s vnitřním trhem. Protože by úpadek jedné ze systémově důležitých bank přímo poškodil finanční trhy a nepřímo celé hospodářství členského státu, Komise v současnosti při posuzování opatření státní pomoci v bankovním odvětví z právního hlediska vychází vzhledem k nestabilní situaci na finančních trzích z tohoto ustanovení.
(77)
Komise především nevidí - s ohledem na dřívější postavení HRE na německém trhu s hypotečními zástavními listy, na dřívější bilanční sumu HRE a rozsah dřívějších derivátů HRE - důvod zpochybnit hodnocení Německa, které HRE označilo za systémově důležitou banku.
(78)
Komise konstatuje, že HRE využila podpory na záchranu, které Komise označila za slučitelné s vnitřním trhem; tyto podpory je však nyní nutné přezkoumat z toho hlediska, zda je možné je považovat za státní podporu na restrukturalizaci, která je slučitelná s vnitřním trhem. Komise musí nyní na základě IAC a sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru přezkoumat slučitelnost těchto opatření, jakož i všech dalších restrukturalizačních opatření, tj. záruk ve výši 52 miliard EUR a kapitálové injekce činící 2,08 miliard EUR.
VI.2.2 Hodnocení na základě sdělení „Impaired-Asset“ („IAC“)
(79)
Veškeré převádění aktiv na konsolidační agenturu musí probíhat v souladu s IAC. Ve sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru se navíc uvádí, že přiměřené protiplnění za případnou státní intervenci je jedním z nejvhodnějších omezení narušení hospodářské soutěže, jelikož omezuje výši podpory. Kromě toho by mohlo být nutné omezit pro banku možnost expandovat v určitých oblastech podnikání nebo zeměpisných oblastech, např. prostřednictvím nápravných opatření zaměřených na trh (př. konkrétní kapitálové požadavky v případě, že by přímá omezení expanze měla oslabit trh), nebo omezit morální hazard.
(80)
Pokud jde o způsobilost pro poskytnutí podpory v případě aktiv, která připadla v úvahu pro převod, je podle 34. bodu odůvodnění IAC při výběru jednotlivých kategorií aktiv způsobilých pro poskytnutí podpory bezpodmíněčně nutné zvolit pragmatický a flexibilní přístup. Komise takto flexibilně přistupovala k jiným případům ve věci podpory a akceptovala převod aktiv, v jejichž případě se přísně vzato nejednalo o aktiva ohrožená ztrátou, nýbrž o aktiva, která nebyla s ohledem na zásadní změnu obchodního modelu dané banky strategicky významná.
(81)
Aby se zajistilo, aby se banka především zaměřila na obnovu své rentability a aby se zamezilo případnému střetu zájmů, je nezbytné (viz 46. bod odůvodnění) zajistit jasné funkční a organizační oddělení mezi bankou, která je příjemcem podpory, a jejími znehodnocenými aktivy. Komise si je vědoma toho, že při založení konsolidační agentury nebylo - především z technických důvodů - možné bezprostředně zrušit spojení mezi PBB a FMS-WM. Je však nutné napravit tuto situaci co nejdříve. Německo se proto zavázalo, že PBB zajistí plnou organizační nezávislost spojených funkcí podnikání a že tyto funkce po 30. září 2013 již nebude za FMS-WM přebírat.
(82)
Pokud jde o posouzení a sdílení nákladů, IAC ve 21. bodě odůvodnění uvádí, že součástí požadovaného sdílení nákladů je přiměřené protiplnění. Komise zkoumá, zda se v souladu s přílohou IV sdělení IAC při stanovení ceny za záchranu akvtiv počítá s protiplněním ve prospěch státu, které přiměřeně zohledňuje riziko budoucích ztrát, které překračuje riziko vyjádřené pomocí reálné ekonomické hodnoty aktiv. V souladu s rozhodovací praxí Komise v případě opatření na záchranu aktiv (26) vychází posouzení požadovaného protiplnění za záchranu vlastního kapitálu z převodu za reálnou ekonomickou hodnotu, a to i tehdy, že je tato hodnota nižší než převodní hodnota.
(83)
Podle 41. bodu odůvodnění sdělení IAC by měla převodní hodnota aktiv vycházet z jejich reálné ekonomické hodnoty. Pokud určitý členský stát považuje za nezbytné - zejména aby se předešlo technické insolvenci - použít převodní hodnotu aktiv, která překračuje jejich reálnou ekonomickou hodnotu, je takový postup přijatelný pouze tehdy, doprovází-li ho rozsáhlá restrukturalizace a je-li vázaný na podmínky umožňující zpětné získání této dodatečné podpory v pozdějším stádiu, například prostřednictvím mechanismu zpětného získání (tzv. „claw-back mechanism“).
(84)
Na základě toho Komise dospěla k závěru, že rozdíl mezi reálnou ekonomickou hodnotou a převodní hodnotou, který lze požadovat k pozdějšímu datu a který byl určen s pomocí nezávislých odborníků, činí 16,2 miliardy EUR a vyžaduje obzvláště důkladnou restrukturalizaci a redukci dané banky. Podle 21. bodu odůvodnění sdělení IAC není nutné platit žádnou další odměnu, neboť se od opatření po předchozím odpočtu kapitálu ve výši 16,2 miliardy EUR neočekává žádná další záchrana vlastního kapitálu banky (27).
(85)
Komise konstatuje, že Německo se zpětným získáním této částky výslovně nepočítalo. Německo však přijalo doložky, které mají v co největší míře takové zpětné získání umožnit a počítají s následujícím:
a)
podmíněná platební povinnost skupiny HRE vůči konsolidační agentuře ve výši 1,59 miliardy EUR;
b)
PBB použije nevyplacené zisky na splacení vkladu tichého společníka, tj. Spolkové republiky Německo;
c)
Poté co bude v plné výši zaplacena částka 1,59 miliardy EUR, musí podskupina DEPFA Bank plc. (tj. mateřská společnost a všechny dceřiné společnosti) zaplatit Německu za jeho státní podporu přiměřené protiplnění;
d)
Ačkoli byla HRE zestátněna, Německo hodlá reprivatizovat PBB, aby obdrželo rovněž výnosy z případné reprivatizace. Protože byla daná banka převedena do veřejného vlastnictví a stát ji nyní plánuje reprivatizovat, lze navíc navíc souhlasit s tím, že se stát pokusí získat zpět co nevíce z částky, kterou do banky vložil, a že dřívější držitelé podílů přispěli k záchraně banky přiměřenou částkou.
Plánovaná restrukturalizace je navíc dalekosáhlá a předpokládá radikální redukci „dobré“ hlavní banky na asi 15 % velikosti HRE z období před koncem roku 2008. V kombinaci se závazky ohledně omezení růstu, omezení nabídky produktů, řízení podniku a reprivatizace prostřednictvím zadání veřejné zakázky lze celý balíček týkající se restrukturalizace označit za dostatečně rozsáhlý ve smyslu sdělení IAC.
(86)
Komise rovněž konstatuje, že díky údajům, které Komisi předal angažovaný tým zaměstnanců banky, byly rozptýleny její pochybnosti ohledně toho, že Německo a HRE možná nebudou ochotny či schopny zajistit neomezenou transparentnost a úplné poskytování informací o znehodnocení aktiv ex ante. HRE navíc - částečně na žádost Komise - nechala přezkoumat své údaje s ohledem na jejich soudržnost a kvalitu, což odborníkům Komise usnadnilo jejich konečný přezkum. Kromě toho se Německo a PBB zavázaly k tomu, že výrazně zlepší řízení rizik a systémy pro podávání zpráv, aby se rozptýlily pochybnosti Komise ohledně možného nedostatečného systému informací o řízení.
VI.2.3 Slučitelnost se sdělením o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru
(87)
Ve sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru se stanoví předpisy upravující podporu, které se uplatní na restrukturalizaci finančních institucí během současné krize. Podle tohoto sdělení musí restrukturalizace finanční instituce, která je plánována za současné finanční krize, zajistit obnovu dlouhodobé rentability dotčené banky, počítat s přiměřeným vlastním příspěvkem banky, která je příjemcem podpory (sdílení nákladů), a obsahovat dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže (28), aby byla slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU.
(88)
Již poskytnuté a ještě plánované kapitálové injekce, jakož i výše státní podpory, která vyplynula z převodu aktiv, celkem činí více než 20 % rizikově vážených aktiv HRE z období před krizí.
VI.2.3.1 Obnovení dlouhodobé rentability PBB
(89)
V souladu s odstavcem 2 sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru Německo předložilo obsáhlý a podrobný restrukturalizační plán, ve kterém vysvětlilo důvody finančních potíží HRE a podrobně popsalo daný obchodní model.
(90)
Z restrukturalizačního plánu, jakož i z doplňujících informací předložených Německem vyplývá, že potíže HRE způsobily především tyto faktory:
a)
HRE, a zejména společnost DEPFA Bank plc., byly jako banky, které se financovaly výlučně na peněžním a kapitálovém trhu bez franšízového financování, ve velké míře závislé na intaktním mezibankovním kapitálovém trhu, který se důsledkem insolvence Lehman Brothers dočasně zcela zhroutil;
b)
zátěž z minulosti v podobě aktiv, které s ohledem na jejich skutečný rizikový profil nepřinášely přiměřenou návratnost investic;
c)
skupina HRE vznikla sloučením více menších bank, které používaly různé IT aplikace, které nebyly integrovány do jednoho rozsáhlého, vzájemně sladěného systému řízení rizik.
(91)
Jak bylo vysvětleno výše, je cílem restrukturalizačního plánu a plánovaných opatření, která se týkají především financování banky a interních systémů kontroly, vyloučit, aby se opakovaly problémy s likviditou, kvůli kterým se banka téměř dostala do insolvence. Restrukturalizační plán zcela konkrétně řeší nejdůležitější problémové oblasti: staví na stabilnějším konceptu financování, který se opírá o hypoteční zástavní listy; odbourává dosavadní závislost na mezibankovním peněžním trhu; zlepšuje a integruje IT prostředí; omezuje rozsah regionálních priorit; zmenšuje síť poboček a omezuje absolutní rozsah podnikání. Skutečnost, že se ostatní obchodní činnosti zastavují a jedná se s nimi jako s portfoliem, které se v rozvaze PBB ukončuje, je logickým doplněním tohoto konceptu.
(92)
Obě zbývající oblasti podnikání PBB se tedy omezí na aktiva, která přichází v úvahu pro německé kryté dluhové cenné papíry (hypoteční zástavní listy a veřejné zástavní listy). Tvrzení, že taková konzervativnější podnikatelská strategie by měla vést ke kvalitativnímu zlepšení poskytování úvěrů, je opodstatněné, zejména s ohledem na ustanovení německého zákona o zástavních listech („Pfandbriefgesetz“) ohledně řízení rizika, dozoru nad rizikem a jeho kontroly a s ohledem na ustanovení tohoto zákona týkající se ukončení obstavení (např. omezení obstavení).
(93)
V 92. bodě odůvodnění rozhodnutí o rozšíření vyšetřovacího řízení ze dne 24. září 2010 (viz 15. bod odůvodnění tohoto rozhodnutí) Komise vyjádřila pochybnosti o tom, že budoucí podnikatelské činnosti banky, zejména ty v oblasti „public finance“ (vyznačující se nízkými maržemi), přinesou dostatečně vysoké marže. Část činností v oblasti „public finance“, tzn. veřejné financování investic, má být uskutečňována i nadále. Podnikání v oblasti veřejného financování investic však zahrnuje pouze financování produktů, které souvisí s investicemi veřejného sektoru, a liší se tak od státního financování, tj. nevázaného financování státních orgánů, pro které jsou typické obzvláště nízké marže. Související pochybnosti Komise již nejsou tak velké, neboť v rámci upraveného obchodního modelu se zastavuje podnikání v oblasti státního financování, které představovalo asi 75 % dřívějších aktivit v oblasti „public finance“, a v rozvaze PBB se od něho jako ukončovaného portfolia upouští. Související pochyby Komise rovněž rozptyluje závazek Německa, podle kterého již PBB nebude v rámci svých nových strategických obchodů poskytovat žádné půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %.
(94)
Komise kromě toho konstatuje, že přístup, který zachovává podnikání v oblasti veřejného financování investic jako druhou oblast podnikání PBB, rozptyluje pochybnosti účastníků trhu a ratingových agentur, které souvisí s nedostatečnou diverzifikací bank, které se omezují pouze na jednu oblast podnikání (tzv. „monoline banks“), a tím jsou silně závislé na jediné oblasti podnikání. Díky tomu, že PBB bude podnikat ve dvou oblastech, které nemají nutně stejné cykly obchodování, měla by být schopná zajistit si stabilnější a předvídatelnější příjmy a dosáhnout u institucionálních investorů potřebné viditelnosti.
(95)
Z restrukturalizačního konceptu vyplývá jasná organizační struktura, protože obchodní činnosti v oblastech, jako je např. „capital markets and asset management“, které dříve patřily k hlavní oblasti podnikání, již nebudou uskutečňovány a bude výrazně zredukována síť poboček. Mnoho poboček již bylo uzavřeno; v rámci tohoto obchodního modelu, který se vyznačuje výraznějším poměrným členěním úvěrových portfolií a podrobnějším členěním struktury portfolií, mají být znovu otevřeny čtyři z nich (v Berlíně, Hamburku, oblasti Porýní a Porúří a ve Stockholmu).
(96)
Restrukturalizační plán zajišťuje, aby si PBB nevybudovala nepřiměřeně silné postavení na trhu. Pokud jde o poskytování nových úvěrů, v případě obou oblastí podnikání jsou stanovené stropy. PBB hodlá na hlavních trzích získat 1 % až 2 % podíl na trhu v oblasti veřejného financování investic a v oblasti financování nemovitostí 2 % až 6 % podíl na trhu.
(97)
Komise bere na vědomí, že banka začala odstraňovat nedostatky svých IT systémů. Daná IT síť byla zpočátku velmi různorodá a vykazovala značné nedostatky, zejména pokud šlo o funkce a aplikace umožňující řízení rizika. HRE proto v roce 2009 zahájila víceletý projekt týkající se celé skupiny HRE s názvem „New Evolution“, na nějž bylo vyčleněno 180 milionů EUR a jehož cílem je reorganizovat systémy IT. Různá systémová zlepšení mají být zavedena postupně, v šesti fázích. Projekt mj. zahrnuje operační zlepšení: př. konsolidaci systémů správy úvěrů; zlepšení IT systémů v oblasti řízení rizika s ohledem na úvěrové, tržní a likvidní riziko; standardizaci systémů front office a zlepšení přesnosti, poměrného členění úvěrových portfolií a kvality informací a údajů. Z informací o obsahu a průběhu reorganizace IT systémů vyplývá, že počáteční problémy byly řešeny odborně a byly během restrukturalizace PBB v dostatečném rozsahu vyřešeny. Komise se domnívá, že budoucí IT systém bude platformou, která bude uzpůsobená organizaci vedení obchodů, bude funkční a výkonná a s její pomocí bude možné řídit riziko rychle a prozíravě. Rozhodující tedy je, aby se plány na reorganizaci IT systémů uskutečnily v plném rozsahu.
(98)
Likvidita, platební schopnost a ziskovost PBB (29) jsou nejdůležitějšími ukazateli rentability dané banky a budou podrobeny přezkumu jak v rámci základního scénáře, tak i v rámci pesimistického scénáře (30).
(99)
Podle restrukturalizačního plánu si PBB již nemá zajišťovat své refinancování pomocí státních záruk. PBB přesto zůstává finanční institucí, která se bez franšízového financování refinancuje na peněžním a kapitálovém trhu, přičemž však sleduje strategii výrazného zmenšování objemu nezajištěných zdrojů refinancování. Namísto toho hodlá vydávat zástavní listy, které se považují za stabilnější zdroj financování.
(100)
Protože akutní nedostatek likvidity byl jednou z hlavních příčin problémů HRE, což si nakonec vyžádalo státní podporu, je podle restrukturalizačního plánu k dispozici dostatečná hotovostní a likvidní rezerva, přičemž bude zřejmě nutné zohlednit důsledky vyplývající z požadavků Basel III. Tato rezerva bude největší při zahájení období restrukturalizace a postupně se bude snižovat. V případě základního scénáře by hotovostní a likvidní rezerva na konci roku 2011 činila [12-17] % bilanční sumy PBB a na konci roku 2015 pak [7-17] %. V případě pesimistického scénáře by hotovostní a likvidní rezerva na konci roku 2011 činila [7-10] % bilanční sumy PBB a na konci roku 2015 [7-10] %. Komise se domnívá, že situace ohledně likvidity je v případě základního i pesimistického scénáře přiměřená.
(101)
Díky podílu základního kapitálu (vypočítaného podle metody interního ratingu Basel II), který se na konci roku 2011 v případě základního scénáře odhaduje na 12,9 % a v případě pesimistického scénáře na 10,5 %, je PBB dostatečně vybavena vlastním kapitálem a během období restrukturalizace splní minimální kapitálové požadavky. Podle předpokladů použitých v restrukturalizačním plánu bude podíl základního kapitálu na konci roku 2015 v případě základního scénáře činit 12,4 %, popř. v případě pesimistického scénáře 11,3 %. Příčinou snížení podílu základního kapitálu nejsou v případě základního scénáře ztráty, nýbrž především předpokládaný nárůst rizikově vážených aktiv, který zase souvisí s plánovaným růstem (v případě základního scénáře vykazuje PBB po zdanění v letech 2011 až 2015 pozitivní výsledek, pouze v případě pesimistického scénáře by PBB v letech 2011 až 2012 vykazovala po zdanění negativní výsledek).
(102)
Očekává se, že se ziskovost PBB během období restrukturalizace zlepší. Z restrukturalizačního plánu vyplývá, že v případě základního scénáře bude zisk po zdanění činit v roce 2011 [110-150] milionů EUR a v roce 2015 [280-320] milionů EUR. To by sice v roce 2011 odpovídalo rentabilitě vlastního kapitálu (po zdanění) pouze ve výši [3-6] %, na konci období restrukturalizace (v roce 2015) by to však bylo [8-11] % (po zdanění). Vytčenou rentabilitu vlastního kapitálu v případě základního scénáře lze vzhledem k obchodní činnosti banky, s jakou počítá restrukturalizační plán, i s ohledem na životaschopnost či reprivatizaci PBB považovat za uspokojivou. Podle Německa ztráty z předchozích let pohltí dané zisky po zdanění, což vzhledem k převodu ztrát znamená, že PBB bude do roku 201[…] vykazovat bilanční ztrátu; v souvislosti se splacením vkladu tichého společníka se to však změní v roce 201[…].
(103)
Tabulka 1: Plánování zisků a ztrát v případě PBB, IFRS (základní scénář), podle restrukturalizačního plánu
2011
2012
2013
2014
2015
Čistý úrokový zisk a podobné zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Čistý zisk z provizí
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Operační zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Zabezpečení úvěrového rizika
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administrativní zátěž
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Saldo ostatních zisků/výdajů
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek před zdaněním
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Daně ze zisků
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek po zdanění
… milionů EUR
[110-150]
[140-160]
[170-220]
[240-270]
[280-320]
(104)
Jako nejdůležitější faktory růstu ziskovosti PBB lze uvést tyto dva zdroje: 1. zisky PBB z jejího komerčního podnikání porostou, 2. operační náklady se sníží.
(105)
V souvislosti s dosažením vyšších zisků obsahuje restrukturalizační plán v případě úvěrů zlepšení průměrné marže, a to zejména díky převzetí odpovědnosti za nové a ziskovější podnikání. Pokud jde o podnikání v oblasti financování nemovitostí, na základě současných portfolií se očekává zlepšení čistých marží z [85-100] bps na [105-120] bps (v roce 2011), na [105-110] bps (v roce 2012) a konečně na [95-100] bps. V případě podnikání v oblasti veřejného financování investic bude na celé období restrukturalizace stanovena čistá marže ve výši [27-35] bps, což představuje výrazné zlepšení v porovnání s čistou marží, tj. [6-12] bps, vypočítanou ohledně stávajícího portfolia pro státní financování (31). Příčinou tohoto zlepšení je především skutečnost, že se nebude pokračovat v podnikání v oblasti státního financování.
(106)
Protože se musí zajistit, aby se docílilo dostatečně vysokých marží, je závazek Německa, že PBB nebude v rámci svých nových strategických obchodů poskytovat žádné nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %, přiměřený a nutný.
(107)
V letech 2011 a 2012 představují protiplnění, která PBB získá za poskytnutí služeb v oblasti správy aktiv pro FMS-WM („bad bank“ HRE), důležitý zdroj příjmů PBB. Aby se zajistilo, že se banka zaměří především na obnovu své rentability, a aby se zamezilo případnému střetu zájmů, je nezbytné (viz sdělení IAC) zajistit jasné funkční a organizační oddělení mezi bankou, která je příjemcem podpory, a jejími znehodnocenými aktivy. Komise si je vědoma toho, že při založení konsolidační agentury nebylo - především z technických důvodů - možné bezprostředně zrušit spojení mezi PBB a FMS-WM. Je však nutné napravit tuto situaci co nejdříve. Na základě toho Německo přislíbilo, že PBB zajistí plnou organizační nezávislost spojených obchodních funkcí a že tyto funkce po 30. září 2013 již nebude za FMS-WM přebírat. Totéž platí pro refinancování FMS-WM. Tento závazek má rovněž zajistit, že se rentabilita ve střednědobém horizontu udrží sama o sobě a nebude potřebovat prostředky z protiplnění, která souvisí s převodem znehodnocených aktiv.
(108)
Komise bere na vědomí, že PBB hodlá výrazně snížit své provozní náklady. Během období restrukturalizace se výrazně zlepší poměr nákladů a zisků, a to v případě základního scénáře z [64-79] % (v roce 2011) na [32-42] % (v roce 2015).
(109)
PBB zahájila několik zásadních restrukturalizačních opatření, které ovlivní její nákladovou základnu. PBB konkrétně uzavřela mnoho poboček a počet svých zaměstnanců snížila asi o 30 % (na konci roku 2010 měla 1 366 zaměstnanců, v porovnání s koncem roku 2007, kdy měla 2 000 zaměstnanců (32)). Tato opatření ve střednědobém a dlouhodobém horizontu pozitivně ovlivní provozní náklady, v krátkodobém horizontu však v důsledku restrukturalizace vzniknou mimořádné náklady, zejména z důvodu vyplácení odškodného a v souvislosti s předčasnými odchody do důchodu, jakož i kvůli nákladům na právní zástupce a poradenství. Předpoklad, že se provozní náklady po ukončení restrukturalizace ustálí na výrazně nižší úrovni, je podle názoru Komise opodstatněný.
(110)
Po převedení znehodnocených aktiv na FMS-WM, které způsobilo značné snížení bilanční sumy, se zdá, že v případě základního scénáře je zabezpečení úvěrového rizika PBB na období restrukturalizace stabilní.
(111)
Komise považuje plánovanou rentabilitu vlastního kapitálu PBB za dostatečně solidní i při zohlednění předpokladů pesimistického scénáře, neboť by nebyla ohrožena ani životaschopnost banky ani vyhlídky na reprivatizaci PBB. Podle restrukturalizačního plánu by PBB v roce 2011 v případě pesimistického scénáře zaznamenala ztráty ve výši [100-125] milionů EUR; po ukončení období restrukturalizace v roce 2015 se však očekávají zisky ve výši [270-310] milionů EUR. Rentabilita vlastního kapitálu (po zdanění) by byla v roce 2011 (- [2,8-3,8] %) a v roce 2012 negativní; v případě tohoto scénáře by však v roce 2015 dosáhla téměř [9-12] %.
(112)
Tabulka 2: Plánování zisků a ztrát PBB, IFRS (pesimistický scénář), podle restrukturalizačního plánu
2011
2012
2013
2014
2015
Čistý úrokový zisk a podobné zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Čistý zisk z provizí
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Operační zisky
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Zabezpečení úvěrového rizika
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Administrativní zátěž
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Saldo ostatních zisků/výdajů
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek před zdaněním
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Daně ze zisků
… milionů EUR
(…)
(…)
(…)
(…)
(…)
Výsledek po zdanění
… milionů EUR
- [100-125]
- [75-90]
[230-290]
[250-290]
[270-310]
(113)
Vzhledem ke zlepšení obchodního modelu, technické infrastruktury a organizační struktury a vzhledem k tomu, jak tato zlepšení ovlivní očekávanou likviditu, platební schopnost a ziskovost PBB, zastává Komise názor, že restrukturalizační plán splňuje kritéria sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru týkající se obnovy dlouhodobé rentability.
VI.2.3.2 Vlastní příspěvek / sdílení nákladů
(114)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru musí příjemce přispět na náklady na restrukturalizaci přiměřeným vlastním příspěvkem. Oddíl 3 uvedeného sdělení ohledně vlastního příspěvku stanoví tyto zásady:
a)
pomoc na restrukturalizaci by měla být omezena na pokrytí nákladů nezbytných k obnovení životaschopnosti;
b)
aby se výše podpory omezila na nezbytné minimum, měly by banky použít k financování restrukturalizace nejprve své vlastní zdroje. To může zahrnovat například prodej aktiv;
c)
náklady spojené s restrukturalizací nenese pouze stát, ale i ti, kteří do banky investovali, a to převzetím ztrát dostupným kapitálem a zaplacením přiměřené náhrady za státní intervence. Daný požadavek na sdílení nákladů sleduje dva cíle: omezit případné narušení hospodářské soutěže a zabránit morálnímu hazardu (33).
(115)
Pochybnosti Komise o tom, že se dané podpory možná neomezily pouze na nutné minimum pro obnovení dlouhodobé rentability, se podařilo rozptýlit. Německo do HRE celkem investuje téměř 10 miliard EUR. Část těchto kapitálových injekcí, tj. 2,08 miliardy EUR, poslouží k financování rekapitalizace konsolidační agentury FMS-WM, další 1,59 miliardy EUR má být na FMS-WM převedena během restrukturalizace. Asi 63 % z těchto necelých 10 miliard EUR zůstanou ve skupině HRE.
(116)
PBB je v rámci skupiny HRE jediný subjekt, který bude v budoucnu realizovat nové obchody, a proto je aktivním účastníkem hospodářské soutěže. V případě základního scénáře je na konec roku 2011 stanovený podíl základního kapitálu (vypočítaný podle metody IRB Basel II) na 12,9 %, tento podíl se během období restrukturalizace do konce roku 2015 mírně sníží na 12,4 %. Restrukturalizační plán nedává důvod k pochybám, že by daná banka neměla během období restrukturalizace splnit minimální kapitálové požadavky. Předpovídaný podíl základního kapitálu je vysoký, každopádně však odpovídá podílům kapitálu konkurentů. Z důvodů finanční krize se v současnosti od bank obecně očekává, že budou mít vyšší podíly kapitálu, než jaké měly před krizí. Dále je třeba vzít v úvahu, že PBB potřebuje kvůli svým problémům během krize solidní kapitálové krytí, aby se mezi účastníky trhu mohla prosadit jako spolehlivý obchodní partner. Podle názoru Komise je proto výše poskytnutého kapitálu a z toho plynoucí podíly kapitálu přiměřená a omezuje se na nutné minimum.
(117)
HRE dále obdržela záruky v celkové výši 145 miliard EUR, z nichž využila 124 miliard EUR. Tyto záruky byly nutné, aby banka mohla dále podnikat v situaci, kdy jí hrozila insolvence, a to alespoň do té doby, než bude schopná převést na FMS-WM svá znehodnocená aktiva. Všechny záruky, které skupina HRE využila a které celkem činí 124 miliard EUR, byly s účinností od 1. října 2010 převedeny na FMS-WM. PBB se tedy již v rámci své obchodní činnosti nespoléhá na státní záruky. Daný převod přispěl k tomu, že se podpora ve formě záruk časově omezila na nezbytné minimum.
(118)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru by měly banky, které přijaly podporu, použít k financování restrukturalizace nejprve své vlastní zdroje, což obvykle obnáší prodej aktiv. HRE se převodem aktiv v nominální hodnotě asi 210 miliard EUR a převodem derivátů v hodnotě asi 280 miliard EUR na konsolidační agenturu FMS-WM zbavila značné části svých aktiv a tímto způsobem snížila svou bilanční sumu na polovinu. Tím však nevznikl žádný účetní zisk, který by mohl být využit k financování nákladů na restrukturalizaci. Daný převod je nutné spíše také považovat za státní podporu, neboť cena, jež byla ve prospěch HRE zaplacena za tato aktiva, překračovala reálnou ekonomickou hodnotou těchto aktiv asi o 16,2 miliardy EUR. Přesto skupina již odprodává, popř. odprodala, účasti v podnicích (např. podíly v Arsago ACM GmbH (Frankfurt), Arsago Holding AG (Švýcarsko), DEPFA First Albany Securities LLC (New York) a v Collineo Asset Management GmbH).
(119)
HRE zaplatila za všechny záruky, které jí poskytlo Německo, úroky ve prospěch zvláštního fondu SoFFin, které se pohybovaly mezi 0,5 % a 0,8 % ročně. Pokud jde o tuto část státní pomoci, zaplatila HRE tímto způsobem přiměřenou odměnu ve smyslu sdělení - Použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí („sdělení o bankovnictví“) (34). Naproti tomu banka doposud nezaplatila protiplnění ani za poskytnutý kapitál ani za záchranu vlastního kapitálu, která vyplynula z opatření na záchranu aktiv; dále není schopna stanovit přiměřený mechanismu zpětného získání (tzv. „claw-back mechanism“) pro státní podporu, která spočívala v tom, že převodní hodnota aktiv byla vyšší než jejich reálná ekonomická hodnota.
(120)
Vzhledem k obecné hospodářské situaci HRE lze dojít k závěru, že banka jednoduše nebyla schopna přispět na náklady restrukturalizace dalším významným vlastním příspěvkem (35). Daný nedostatečný vlastní příspěvek banky musí být proto zohledněn v restrukturalizačním plánu prostřednictvím dalekosáhlých strukturálních opatření, aby se zajistilo, že banka a vlastníci podílů budou přiměřeně sdílet náklady, které si vyžádala záchrana banky. Restrukturalizační plán počítá s redukcí banky, pokud jde o velikost skupiny, postavení na trhu, rozsah obchodní činnosti a bilanční sumu - vzhledem ke specifickým okolnostem tohoto případu Komise tato opatření považuje za přiměřenou náhradu za nedostatečný vlastní příspěvek banky.
(121)
Rovněž je nutné zohlednit, že banka byla zestátněna a bývalí vlastníci podílů byli na základě hodnoty skupiny odškodněni bez podpory ze strany státu (36). Z hlediska státní podpory je to pozitivní aspekt a znamená to, že dřívější vlastníci podílů přišli o všechny podíly, a proto je nutné vycházet z toho, že náklady na restrukturalizace HRE sdíleli dostatečně.
(122)
Pokud jde o majitele podřízených dluhových cenných papírů HRE, Německo se zavázalo, že HRE nebude třetím stranám vyplácet žádné podíly na zisku z finančních nástrojů závislých na zisku a že se tím zajistí, že vlastníci kapitálu Tier 2 neobdrží za své investice žádné (nebo pouze nízké) vyrovnání - tak budou tito vlastníci sdílet část nákladů stejně jako vlastníci kapitálu Tier 1.
(123)
Komise proto dospěla k závěru, že vlastníci podílů HRE přispěli k nákladům na restrukturalizaci přiměřeně, a že tedy bylo přiměřeně zohledněno nebezpečí morálního hazardu.
VI.2.3.3 Opatření omezující narušení hospodářské soutěže
(124)
Podle sdělení o restrukturalizačních opatřeních ve finančním sektoru musí Komise při přezkumu opatření omezujících narušení hospodářské soutěže zohlednit výši podpory, rozsah sdílení nákladů a budoucí postavení dané finanční instituce na trhu po restrukturalizaci. Na základě tohoto přezkumu je pak nutné přijmout příslušná opatření.
(125)
HRE způsobila významné narušení hospodářské soutěže. Německo ve prospěch HRE poskytne kapitál v celkové výši až asi 9,95 miliardy EUR (část tohoto kapitálu přijme FMS-WM) a záruky ve výši 145 miliard EUR. Kromě toho bylo ve prospěch HRE realizováno opatření na záchranu aktiv, jež má částečně povahu státní podpory, v hodnotě asi 20 miliard EUR. Vzhledem k této významné podpoře ze strany státu musí následovat důkladná restrukturalizace HRE.
(126)
PBB bude jako následnická banka HRE dobře finančně vybavena a nezatížena dřívějšími riskantními úvěrovými obchody HRE. Bylo zapotřebí významné podpory, aby se zachovala způsobilost PBB k právním úkonům a usnadnilo se oddělení bank. PBB je však mnohem menší banka a Německo navíc přijalo přiměřená opatření na omezení případného narušení hospodářské soutěže.
(127)
Zaprvé, PBB se bude jako podnikatelský subjekt od dřívější HRE významně odlišovat. Byla zestátněna a je nyní důkladně restrukturalizována; v důsledku toho je PBB významně menší bankou, než byla bývalá HRE. Po převodu řady aktiv na FMS-WM činí strategická bilanční suma PBB, která nezahrnuje žádné rozvahové položky, které se jako ukončované portfolio v rozvaze PBB ukončují nebo které byly synteticky převedeny na FMS-WM, asi 15 % bilanční sumy skupiny HRE z konce roku 2008.
(128)
Zadruhé, Německo předložilo Komisi několik závazků, jejichž cílem je omezit přítomnost PBB na trhu (k tomu podrobněji viz oddíl V). PBB bude realizovat nové obchody pouze ve dvou oblastech podnikání - v oblasti financování nemovitostí a veřejného financování investic. Obě oblasti podnikání porostou během období restrukturalizace pouze omezeně, neboť ohledně nových obchodů, bilanční sumy i rozsahu portfolia byly stanoveny stropy, takže možnosti PBB expandovat na trhu, a tím narušit hospodářskou soutěž, jsou malé. Dané omezení růstu platí minimálně do 31. prosince 2013 a potenciálně ještě déle, pokud PBB nebude do té doby reprivatizována. Všechny ostatní subjekty skupiny HRE musí zastavit své obchodní činnosti a ukončit svá portfolia; to platí především pro oblasti podnikání „infrastructure finance“, „capital markets & asset management“ a státního financování.
(129)
Zatřetí, Německo se zavázalo, že PBB v rámci svých nových strategických obchodů nebude poskytovat žádné nové půjčky, které na úrovni jednotlivých transakcí vykazují RAROC („risk-adjusted return on capital“) nižší než 10 %. Mají se tím rozptýlit pochybnosti Komise, že by PBB příliš agresivní cenovou politikou mohla poškodit hospodářskou soutěž a konkurenty. Komise se domnívá, že se jedná o další účinné opatření na omezení nepřiměřeně silného narušení hospodářské soutěže.
(130)
Začtvrté, obchodní činnosti PBB budou omezovat pravidla pro účast v hospodářské soutěži, která budou zahrnovat zákaz převzetí a zákaz poukazovat v reklamě na danou banku na poskytnutou státní podporu.
(131)
Německo se navíc zavázalo, že PBB co nejrychleji reprivatizuje, tj. nejpozději do 31. prosince 2015. Díky odprodeji PBB bude moci Spolková republika Německo získat (částečně) zpět kapitál, který investovala do HRE. Komise dále konstatuje, že reprivatizace realizovaná k co nejdřívějšímu datu zajistí, že třetí strany budou moci koupit PBB.
VII. DOZOR
(132)
Německo se zavázalo, že nad realizací restrukturalizačního plánu HRE a splnění závazků ze seznamu závazků bude dohlížet správce zodpovědný za dozor. Správce bude Komisi každé čtvrtletí podávat zprávu.
VIII. ZÁVĚR
(133)
Komise došla k závěru, že výše přezkoumaná opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
(134)
Komise kromě toho dospěla k názoru, že podpora na restrukturalizaci je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, pod podmínkou, že bude realizován restrukturalizační plán, jehož konečné znění bylo aktualizováno dne 14. června 2011, a pod podmínkou, že budou splněny závazky ze seznamu závazků uvedené v příloze tohoto rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Státní podpora, kterou Německo poskytlo a ještě hodlá poskytnout ve prospěch skupiny Hypo Real Estate a kterou tvoří:
-
kapitálová injekce ve výši 60 milionů EUR (oznámeno dne 17. dubna 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 2,96 miliardy EUR (oznámeno dne 3. června 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 3 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
kapitálová injekce ve výši 1,85 miliardy EUR (oznámeno dne 30. dubna 2010), z níž bude 450 milionů EUR poskytnuto pouze tehdy, pokud nastanou určité okolnosti,
-
kapitálová injekce ve výši 2,08 miliardy EUR (oznámeno dne 10. září 2010),
-
záruky ve výši 35 miliard EUR (oznámeno dne 30. září 2008),
-
záruky ve výši 52 miliard EUR (oznámeno dne 17. dubna 2009),
-
záruka ve výši 8 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
záruka ve výši 10 miliard EUR (oznámeno dne 26. října 2009),
-
likvidní záruka ve výši 20 miliard EUR (oznámeno dne 2. září 2010),
-
záruka na vyrovnání ve výši 20 miliard EUR (oznámeno dne 10. září 2010) a
-
převod aktiv na konsolidační agenturu FMS Wertmanagement AöR (oznámeno dne 10. září 2010),
je podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie s ohledem na seznam závazků uvedený v příloze slučitelná s vnitřním trhem.
Článek 2
Německo zajistí, aby po zveřejnění tohoto rozhodnutí byly Komisi předkládány podrobné čtvrtletní zprávy o opatřeních, která byla přijata, s cílem provést toto rozhodnutí v souladu s časovým harmonogramem uvedeným v příloze v seznamu závazků.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 18. července 2011.