NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1288/2006
ze dne 25. srpna 2006,
kterým se mění nařízení (ES) č. 367/2006, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 2026/97, a kterým se mění nařízení (ES) č. 1676/2001 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu polyethylentereftalátového filmu pocházejícího mimo jiné z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2026/1997 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 19 uvedeného nařízení,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2), a zejména na čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
I. Předchozí šetření a stávající opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 2597/1999 (3) uložila Rada konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (dále jen „PET“) filmu (dále jen „dotčený výrobek“) kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90, pocházejícího z Indie. Na šetření, které vedlo k přijetí uvedeného nařízení, se zde dále odkazuje jako na „původní šetření“. Opatření měla podobu valorického cla v sazbě od 3,8 % do 19,1 % vztahujícího se na dovoz od jednotlivě vyjmenovaných vývozců a ve zbytkové celní sazbě 19,1 % vztahující se na dovoz dotčeného výrobku od všech ostatních společností. Vyrovnávací clo uložené na PET film vyráběný a vyvážený společnosti Garware Polyester Limited (dále jen „Garware“ nebo „společnost“) činilo 3,8 %. Období původního šetření trvalo od 1. října 1997 do 30. září 1998.
(2)
Nařízením (ES) č. 367/2006 (4) Rada zachovala konečné vyrovnávací clo uložené nařízením (ES) č. 2597/1999 z dovozu (PET) filmu pocházejícího z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 základního nařízení.
(3)
Nařízením (ES) č. 366/2006 (5) Rada změnila nařízení (ES) č. 1676/2001 (6) po provedení částečného prozatímního přezkumu výše platného antidumpingového cla vztahujícího se na pět indických výrobců a uložila antidumpingové clo v sazbě od 0 % do 18 %. Antidumpingové clo uložené z dovozu (PET) filmu od Garware činilo 17,4 %. Připomíná se, že sazba antidumpingového cla uložená Garware byla upravena tak, aby zohlednila výši subvencování vyrovnávanou nařízením (ES) č. 367/2006 (viz též 71. bod odůvodnění).
II. Žádost o částečný prozatímní přezkum
(4)
Žádost o částečný prozatímní přezkum nařízení (ES) č. 2597/1999, jehož rozsah byl omezen výši vyrovnávacího cla uloženého Garware, podali následující výrobci v zemích Společenství: DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA a Toray Plastics Europe (dále jen „žadatelé“). Žadatelé představují významnou část výroby PET filmu ve Společenství.
(5)
Žadatelé uvedli, že pokud jde o dovoz PET filmu od Garware, nestačí již výše stávajících vyrovnávacích opatření účinně působit proti subvencování působícímu újmu, jelikož okolnosti subvencování Garware se významně změnily.
III. Šetření
(6)
Komise stanovila po konzultaci s poradním výborem, že existují dostatečné důkazy opravňující k zahájení částečného prozatímního přezkumu, a oznámila dne 12. července 2005 oznámením o zahájení zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (7) zahájení částečného prozatímního přezkumu v souladu s článkem 19 základního nařízení.
(7)
Rozsah přezkumu je omezen na prošetření subvencování jednoho vyvážejícího výrobce, společnosti Garware, které slouží k posouzení potřeby dále zachovat, odstranit je nebo změnit jejich výši. Období šetření trvalo od 1. dubna 2004 do 31. března 2005.
(8)
Komise úředně vyrozuměla o zahájení částečného prozatímního přezkumu dotčené vyvážející výrobce, indickou vládu a žadatele. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k podání písemných vyjádření a žádostí o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení šetření.
(9)
Aby získala informace potřebné pro své šetření, zaslala Komise dotazník společnosti Garware, jež prokázala ochotu spolupracovat a dotazník vyplnila. V provozovnách Garware v Indii byly provedeny inspekce na místě.
(10)
Garware, indické vládě a žadatelům byly sděleny podstatné výsledky šetření a byla jim poskytnuta možnost vyjádřit se k nim (viz 73. bod odůvodnění).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
I. Dotčený výrobek
(11)
Dotčený výrobek je stejný jako v případě původního šetření, tj. polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, obvykle deklarovaný pod kódem KN ex 3920 62 19.
II. Obdobný výrobek
(12)
Stejně jako v případě původního šetření bylo zjištěno, že PET film vyráběný a prodávaný společností Garware na vnitřním trhu Indie a PET film vyvážený z Indie do Společenství má shodné základní fyzikální a technické vlastnosti a použití. Jde tudíž o obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 5 základního nařízení.
C. SUBVENCE
I. Úvod
(13)
Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:
a) Celostátní režimy:
i)
režim předběžné licence/předběžného propuštění;
ii)
režim „pasu pro celní nárok“;
iii)
režim jednotek zaměřených na vývoz/zvláštních ekonomických zón;
iv)
režim vývozní podpory investičního majetku;
v)
režimy daně z příjmů
-
vývozní osvobození od daně z příjmů,
-
pobídka u daně z příjmů na výzkum a rozvoj;
vi)
režim vývozního úvěru;
vii)
režim osvědčení pro bezcelní obnovení zásob.
(14)
Režimy uvedené v bodech i) až iv) a vii) vycházejí ze zákona o rozvoji a řízení zahraničního obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Podle zákona o zahraničním obchodu je indická vláda oprávněna vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Indická vláda vydala pětiletý plán platící pro dovoz a vývoz v období od 1. dubna 2002 do 31. března 2007 (dále jen „politika EXIM 2002-2007“). Kromě toho vydala indická vláda příručku postupů platných pro politiku EXIM 2002-2007 (dále jen „HOP I 2002-07“), jež je pravidelně aktualizována (8).
(15)
Režimy daně z příjmů uvedené v bodě v) vycházejí ze zákona o dani z příjmů z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem.
(16)
Režim vývozního úvěru uvedený v bodě vi) vychází z článků 21 a 35A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje Indické centrální bance vydávat pokyny obchodním bankám v oblasti vývozních úvěrů.
b) Regionální režimy
(17)
Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník přezkoumala Komise rovněž režim souboru pobídek poskytovaných vládou státu Maháráštra z roku 1992. Tento režim vychází z rozhodnutí ministerstva průmyslu, energetiky a práce vlády státu Maháráštra.
II. Celostátní režimy
1. Režim předběžné licence/předběžného propuštění
a) Právní základ
(18)
Podrobný popis tohoto režimu je obsažen v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 politiky EXIM 2002-2007 a v kapitolách 4.1 až 4.30 HOP I 2002-07.
b) Způsobilost
(19)
Nebylo zjištěno, že by Garware využívala během období šetření režimu předběžné licence/předběžného propuštění, proto není nutná další analýza z hlediska možnosti vyrovnávání tohoto režimu.
2. Režim „pasu pro celní nárok“
a) Právní základ
(20)
Podrobný popis „pasu pro celní nárok“ je obsažen v odstavci 4.3 politiky EXIM 2002-2007 a v kapitole 4 HOP I 2002-07. V době původního šetření existovaly dvě formy režimu „pasu pro celní nárok“: před vývozem a po vývozu. V dubnu 2000 byl režim „pasu pro celní nárok“ před vývozem zrušen, a v rámci tohoto přezkumu proto byla šetřena pouze forma „pasu pro celní nárok“ po vývozu.
b) Způsobilost
(21)
Pro tento režim je způsobilý libovolný vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník. Bylo zjištěno, že Garware během období šetření tento režim využíval.
c) Praktické provádění
(22)
Každý způsobilý vývozce může požádat o úvěry z „pasu pro celní nárok“, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v tomto režimu. Takové sazby úvěru z „pasu pro celní nárok“ stanovily indické orgány pro většinu výrobků, včetně dotčeného výrobku. Stanovují se na základě standardních norem vstupů a výstupů (dále jen „SION“), s přihlédnutím k předpokládanému obsahu vstupů do vyváženého výrobku a cel za tento předpokládaný dovoz bez ohledu na to, zda dovozní cla byla ve skutečnosti zaplacena či nikoli.
(23)
Aby byla společnost způsobilá pro příspěvky v rámci tohoto režimu, musí vyvážet. V okamžiku vývozní transakce musí vývozce učinit u indických orgánů prohlášení uvádějící, že vývoz probíhá v režimu „pasu pro celní nárok“. Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní orgány při odeslání doklad o nakládce pro vývoz. Tento doklad uvádí mimo jiné velikost úvěru z „pasu pro celní nárok“, který má být pro tuto vývozní transakci přidělen. V tomto okamžiku vývozce ví, jaký příspěvek obdrží. Jakmile celní orgány vydají doklad o nakládce pro vývoz, nemá již indická vláda žádnou rozhodovací pravomoc týkající se přidělení úvěru z „pasu pro celní nárok“. Příslušná sazba úvěru z „pasu pro celní nárok“ pro výpočet příspěvku je sazba používaná v okamžiku podání vývozního prohlášení. Proto nelze výši příspěvku upravovat zpětně.
(24)
Bylo také zjištěno, že podle indických účetních předpisů lze úvěry z „pasu pro celní nárok“ po splnění vývozního závazku účtovat akruální metodou jako příjem obchodních účtů.
(25)
Tyto úvěry lze požít na zaplacení cel za následný dovoz jakéhokoli zboží, jehož dovoz nepodléhá omezením, s výjimkou investičního majetku. Zboží dovážené se započtením uvedených úvěrů lze po zatížení daní z prodeje prodávat na domácím trhu nebo jiným způsobem použít.
(26)
Úvěry z „pasu pro celní nárok“ jsou volně převoditelné a platí dvanáct měsíců ode dne vydání.
(27)
Žádost o úvěry z „pasu pro celní nárok“ se může vztahovat až na 25 vývozních transakcí a při elektronickém podání na neomezené množství vývozních transakcí. Ve skutečnosti neexistují žádné závazné lhůty k podání žádosti o režim „pasu pro celní nárok“, protože období uvedený v kapitole 4.47 HOP I 2002-07 se vždy počítají od poslední vývozní transakce zahrnuté v příslušné žádosti o režim „pasu pro celní nárok“.
(28)
Společnost upozornila Komisi, že uvedený režim bude v blízké budoucnosti zrušen a údajně od 1. dubna 2006 nahrazen režimem „slučitelným s WTO“. Podle původních záměrů měla platnost režimu „pasu pro celní nárok“ skončit 1. dubna 2005. Nový režim však k tomuto termínu nebyl připraven k provádění, a proto byl režim „pasu pro celní nárok“ prodloužen do 1. dubna 2006. Společnost nedodala žádné potvrzení, zda uvedený nový režim nakonec vešel po uvedeném dni skutečně v platnost. Údajná změna by ovšem v každém případě nespadala do období šetření přezkumu.
d) Závěry k režimu „pasu pro celní nárok“
(29)
Režim „pasu pro celní nárok“ poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a odst. 2 základního nařízení. Úvěr z „pasu pro celní nárok“ je finančním příspěvkem od indické vlády, protože bude nakonec použit k vyrovnání dovozního cla, a sníží se tak příjmy indické vlády ze cla, jež by jinak bylo splatné. Kromě toho úvěr z „pasu pro celní nárok“ poskytuje vývozci výhodu v tom, že zvyšuje likviditu společnosti.
(30)
Navíc režim „pasu pro celní nárok“ právně závisí na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
(31)
Tento režim nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nesplňuje závazné požadavky stanovené v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla pro vrácení cla) a příloze III (definice a pravidla pro vrácení cla u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru se nevypočítává ve vztahu ke skutečně použitým vstupům. Navíc neexistuje systém ani postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou ve výrobním procesu vyváženého výrobku spotřebovány nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu bodu i), přílohy I a příloh II a III základního nařízení. Konečně je vývozce způsobilý obdržet výhody vyplývající z režimu „pasu pro celní nárok“ bez ohledu na to, zda vůbec nějaký vstupní materiál doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce pouze vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupy v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstup, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu „pasu pro celní nárok“.
e) Výpočet výše subvence
(32)
V souladu s čl. 2 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období šetření přezkumu. V tomto ohledu se mělo za to, že výhoda je poskytnuta příjemci v okamžiku vývozní transakce uskutečněné podle tohoto režimu. V tomto okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, což představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
(33)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je považováno za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu „pasu pro celní nárok“ odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí provedených podle tohoto režimu v období šetření. Podle údajů předložených společností byla s platností ode dne 26. května 2005 sazba platná pro úvěry z „pasu pro celní nárok“ snížena z 11 % na 8 %, tudíž tato údajná změna nespadá do rámce období šetření přezkumu; nebylo proto možno ověřit dopady a předmětnost této změny a toto tvrzení je nutno zamítnout v souladu s článkem 5 základního nařízení.
(34)
Poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence byly odečteny z obdržených úvěrů a z toho odvozená výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet subvence, v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení.
(35)
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Garware požívala výhody z uvedeného režimu během období šetření a obdržela subvenci ve výši 10,3 %.
3. Režim jednotek zaměřených na vývoz/zvláštních ekonomických zón
a) Právní základ
(36)
Podrobné informace o těchto režimech jsou obsaženy v kapitolách 6 (jednotky zaměřené na vývoz) a 7 (zvláštní ekonomické zóny) politiky EXIM 2002-2007 a HOP I 2002-07.
b) Způsobilost
(37)
Nebylo zjištěno, že by Garware byla zřízena v rámci některého z těchto režimů v období šetření, proto není nutná další analýza jejich napadnutelnosti.
4. Režim vývozní podpory investičního majetku
a) Právní základ
(38)
Podrobný popis vývozní podpory investičního majetku je obsažen v kapitole 5 politiky EXIM 2002-07 a v kapitole 5 HOP I 2002-07.
b) Způsobilost
(39)
Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb. Bylo zjištěno, že Garware během období šetření tento režim využíval.
c) Praktické provádění
(40)
Pod podmínkou povinnosti vývozu je společnosti dovoleno dovážet investiční majetek (nový a od dubna 2003 i použitý investiční majetek až deset let starý) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem vydává indická vláda na žádost a po zaplacení poplatku licenci vývozní podpory investičního majetku. Od dubna 2000 režim stanoví sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 %, použitelnou na všechen investiční majetek dovezený podle tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezený investiční majetek v průběhu určitého období využit k výrobě určitého množství zboží na vývoz.
d) Závěr k vývozní podpoře investičního majetku
(41)
Režim vývozní podpory investičního majetku poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády ze cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla poskytuje vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.
(42)
Navíc režim vývozní podpory investičního majetku právně závisí na vývozní výkonnosti, protože tyto licence nelze získat bez závazku zboží vyvézt. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení.
(43)
Tento režim nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Investiční majetek nespadá do působnosti těchto povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I bodě i) základního nařízení, protože není spotřebováván při výrobě vyvážených výrobků.
e) Výpočet výše subvence
(44)
Čitatel byl určen takto: výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého investičního majetku na běžnou dobu odpisů tohoto majetku ve výrobním odvětví PET filmu. K této částce byl přičten úrok, aby tak byla zachycena úplná hodnota výhody za dané období. V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly odečteny poplatky nezbytně vynaložené k získání subvence.
(45)
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat v průběhu období šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti. Subvence obdržená společností Garware činí 1,8 %.
5. Režim vývozního osvobození od daně z příjmů
a) Právní základ
(46)
Právní základ tohoto režimu je obsažen v zákonu o dani z příjmů z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem. Finanční zákon každý rok stanoví základ pro výběr daní i různá osvobození a odpočty, které lze požadovat. Vývozní firmy mohou požadovat osvobození od daně z příjmů podle oddílů 10A, 10B a 80HHC zákona o dani z příjmů z roku 1961.
b) Praktické provádění
(47)
Jelikož nebylo zjištěno, že by Garware získala nějaké výhody za základě režimu vývozního osvobození od daně z příjmů, není nutná další analýza napadnutelnosti tohoto režimu.
6. Režim vývozního úvěru
a) Právní základ
(48)
Podrobnosti tohoto režimu jsou uvedeny v rámcovém oběžníku IECD č. 5/04.02.01/2002-03 (vývozní úvěr v cizí měně) a rámcovém oběžníku IECD č. 10/04.02.01/2003-04 (vývozní úvěr v rupiích) Indické centrální banky (dále jen „ICB“), který je určen všem obchodním bankám v Indii.
b) Způsobilost
(49)
Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci. Bylo zjištěno, že Garware během období šetření tento režim využíval.
c) Praktické provádění
(50)
Podle tohoto režimu nastavuje ICB povinné maximální úrokové sazby použitelné na vývozní úvěry, a to v indických rupiích i v cizí měně, které mohou obchodní banky účtovat vývozci, „aby vývozcům zajistily dostupnost úvěru za mezinárodně konkurenční sazby“. Režim vývozního úvěru se skládá ze dvou podrežimů, režimu vývozních úvěrů před odesláním, na jehož základě jsou vývozci poskytovány úvěry na financování nákupu, zpracování, výroby, balení nebo odeslání zboží před vývozem, a režim vývozního úvěru po odeslání, na jehož základě jsou poskytovány provozní kapitálové půjčky za účelem financování vývozních pohledávek. ICB také vydává bankám pokyny, aby poskytly určitou částku svého čistého bankovního úvěru na financování vývozu.
(51)
Na základě těchto rámcových oběžníků ICB mohou vývozci získat vývozní úvěry za preferenční úrokové sazby ve srovnání s úrokovými sazbami běžných obchodních úvěrů (hotovostní úvěry), které jsou stanoveny za čistě tržních podmínek.
d) Závěr k vývoznímu úvěru
(52)
Za prvé, snížením nákladů na financování ve srovnání s tržními úrokovými mírami poskytují výše uvedené preferenční úrokové míry takovému výrobci výhodu ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Bez ohledu na skutečnost, že preferenční úvěry podle režimu vývozního úvěru jsou poskytovány obchodními bankami, jedná se o výhodu poskytovanou vládou ve smyslu čl. 2 odst. 1 bodu iv) základního nařízení. ICS je veřejná instituce, na kterou se vztahuje definice pojmu „vláda“ stanovená v čl. 1 odst. 3 základního nařízení, a uděluje pokyny obchodním bankám, aby poskytovaly preferenční financování vyvážejícím společnostem. Toto preferenční financování je subvencí, která je podle čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení považována za specifickou a napadnutelnou, neboť závisí na vývozní výkonnosti.
e) Výpočet výše subvence
(53)
Výše subvence byla vypočtena na základě rozdílu mezi úrokem placeným za vývozní úvěry využité během období šetření a částkou, která by byla zaplacena, pokud by byly účtovány tržní úrokové sazby jako u běžných obchodních úvěrů využívaných společností. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence (čitatel) vydělena celkovým vývozním obratem v průběhu období šetření jako příslušným jmenovatelem, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Garware požívala výhod v rámci vývozního úvěru a obdržela subvenci ve výši 1,2 %.
7. Režim osvědčení pro bezcelní obnovení zásob
a) Právní základ
(54)
Právní základ tohoto režimu je obsažen v odstavcích 4.2.1 až 4.2.7 politiky EXIM 2002-2007 a v odstavcích 4.31 až 4.36 HOP I 2002-07.
b) Praktické provádění
(55)
Jelikož nebylo zjištěno, že by Garware získala nějaké výhody v rámci režimu osvědčení pro bezcelní obnovení zásob, není nutná další analýza napadnutelnosti tohoto režimu.
III. Regionální režimy
a) Právní základ
(56)
Aby podpořila rozšíření průmyslu do méně rozvinutých oblastí Indie, poskytuje vláda státu Maháráštra od roku 1964 pobídky nově zakládaným jednotkám v rozvojových regionech státu, a to na základě režimu obecně známého jako „soubor pobídek“. Tento režim byl po svém vytvoření několikrát změněn a v období od 1. října 1993 do 31. března 2001 byl uplatňován „režim z roku 1993“. Nejnovější změnou byl „režim z roku 2001“ zavedený dne 31. března 2001, který má být dle předpokladů uplatňován až do 31. března 2006. Soubor pobídek poskytovaný vládou státu Maháráštra se skládá z několika podrežimů, z nichž nejdůležitější jsou osvobození od místní daně z prodeje a vrácení místní spotřební daně.
b) Způsobilost
(57)
Aby byly pro tento režim způsobilé, musí společnosti investovat do méně rozvinutých oblastí, kde buď založí nový průmyslový podnik, nebo umístí rozsáhlou investici do rozvoje nebo diverzifikace stávajícího průmyslového podniku. Uvedené oblasti jsou podle své hospodářské rozvinutosti rozděleny do několika kategorií (málo rozvinutá oblast, méně rozvinutá oblast, nejméně rozvinutá oblast). Hlavním hlediskem pro určení výše pobídek je oblast, ve které se dotčený podnik nachází nebo ve které bude umístěn, a velikost investice.
c) Praktické provádění
(58)
Osvobození od místní daně z prodeje: Zboží běžně podléhá ústřední dani z prodeje (z transakcí mezi jednotlivými státy) nebo státní dani z prodeje (z transakcí v rámci jednoho státu), odstupňované v závislosti na státu (státech), kde se transakce uskutečňují. Není stanovena žádná daň z dovozu nebo vývozu zboží, zatímco prodej na domácím trhu podléhá dani z prodeje v příslušných sazbách. Na základě režimu osvobození od daně nejsou vybrané jednotky povinny u svých prodejních transakcí účtovat žádnou daň z prodeje. Obdobně jsou vybrané jednotky osvobozeny od placení místních daní z prodeje v případě nákupu zboží od dodavatele, který je sám též způsobilý k využití tohoto režimu. Zatímco z prodejní transakce neplyne určené prodávající jednotce žádná výhoda, koupě zboží poskytuje určené prodejní jednotce výhodu. Bylo zjištěno, že Garware požívala během období šetření výhod z tohoto osvobození.
(59)
Vrácení místní spotřební daně: Spotřební daň je daň, kterou vybírají místní vlády v Indii, včetně vlády státu Maháráštra, ze zboží, které překročí územní hranice města nebo okresu. Průmyslové podniky mají nárok na vrácení místní spotřební daně vládou státu Maháráštra, pokud se jejich provozovny nacházejí v určitém městě nebo městech v rámci daného státu. Celková výše daně, kterou je možno vrátit, je omezena na 100 % kapitálových investic. Bylo zjištěno, že Garware požívala během období šetření výhod těchto vratek.
d) Závěr k souboru pobídek poskytovanému vládou státu Maháráštra
(60)
Soubor pobídek řízený vládou státu Maháráštra poskytuje subvence ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Oba výše zkoumané podrežimy zakládají finanční příspěvek od vlády státu Maháráštra, neboť tato úleva snižuje příjmy vlády státu Maháráštra ze cla, které by bylo jinak splatné. Kromě toho toto osvobození od cla nebo vrácení daně poskytuje společnosti výhodu, neboť zvyšuje její likviditu.
(61)
Podle údajů předložených společností byla tato spotřební daň dnem 1. dubna 2005 zrušena a vláda státu Maháráštra od téhož data zavedla režim daně z přidané hodnoty, v jehož rámci má společnost povinnost platit plnou výši sazby. Tato údajná změna však nastala až po konci období šetření, a proto dopady a předmětnost této změny nebylo možno ověřit. Nicméně nebyly předloženy žádné závažné důkazy k tomuto režimu a povinnostem, jež společnost v jeho rámci má. V souladu s článkem 5 základního nařízení je nutno toto tvrzení zamítnout.
(62)
Uvedený režim je dostupný pouze společnostem, které investovaly v určených zeměpisných oblastech v pravomoci státu Maháráštra. Není k dispozici společnostem umístěným mimo tyto oblasti. Výše výhod se liší v závislosti na příslušné oblasti. Uvedený režim je specifický ve smyslu čl. 3 odst. 2 písm. a) a čl. 3 odst. 3 základního nařízení, a je tudíž napadnutelný.
e) Výpočet výše subvence
(63)
Pokud jde o osvobození od daně, byla výše subvence vypočtena na základě výše daně z prodeje, která by byla běžně splatná v období šetření, avšak podle předmětného režimu nebyla zaplacena. Obdobně výhoda, kterou získal vývozce ve vztahu k místní spotřební dani, byla vypočtena jako výše místní spotřební daně vrácené v průběhu období šetření. Podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) vydělena celkovým objemem prodeje v období šetření jako příslušným jmenovatelem, neboť nezávisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Během tohoto období Garware požívaly výhod z těchto režimů a získala subvence ve výši 1,6 %.
IV. Výše napadnutelných subvencí
(64)
Výše napadnutelných subvencí stanovená v souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení, vyjádřená valoricky, dosahovala u šetřeného vyvážejícího výrobce 14,9 %. Tato výše subvencování je vyšší než nepatrná ve smyslu čl. 14 odst. 5 základního nařízení.
(v %)
Režim
„Pas pro celní nárok“
Vývozní podpora investičního majetku
Vývozní úvěr
Soubor pobídek od vlády státu Maháráštra
Celkem
Garware
10,3
1,8
1,2
1,6
14,9
(65)
Na základě posouzení se má tudíž na základě článku 19 základního nařízení za to, že stávající opatření již nedostačují k tomu vyrovnání účinku napadnutelných subvencí, které působí újmu průmyslu Společenství.
V. Přetrvávající povaha změněných okolností týkajících se subvencování
(66)
V souladu s čl. 19 odst. 2 základního nařízení bylo prošetřeno, zda by zachování stávajícího opatření dostačovalo k vyrovnání účinku napadnutelné subvence, která působí újmu.
(67)
Bylo zjištěno, že v období šetření Garware nadále požívala výhod v rámci napadnutelného subvencování poskytovaného indickými orgány. Kromě toho je sazba subvence zjištěná během nynějšího přezkumu výrazně vyšší než sazba zjištěná během původního šetření. Výše analyzované subvenční režimy poskytují opakované výhody. S výjimkou režimu DEPB a režimu vracení daně z prodeje neexistují žádné potvrzení toho, že by tyto programy měly být v blízké budoucnosti postupně ukončeny. Podle společnosti Garware bylo plánováno nahrazení režimu DEPB, které mělo vstoupit v platnost dne 1. dubna 2006. Společnost neposkytla žádné potvrzení, zda k tomu ve skutečnosti došlo. V náležité době bude nutno posoudit situaci, která vzniká nahrazením režimu DEBP údajným režimem „slučitelným s WTO“, o němž Komise nemá žádné informace. Jelikož nejsou k dispozici žádné podložené důkazy o nahrazení režimu DEBP, má se po úvaze pro potřeby tohoto přezkumu za to, že režim DEPB platí i nadále. Obdobně neposkytla společnost žádné bližší údaje o režimu „podobném DPH“, kterým vláda státu Maháráštra údajně nahradila režim daně z prodeje po ukončení období šetření, a má se tudíž po úvaze pro potřeby tohoto přezkumu za to, že režim daně z prodeje platí i nadále.
(68)
Jelikož bylo prokázáno, že společnost je příjemcem mnohem vyšších objemů subvencování než dříve a že i nadále pravděpodobně bude příjemcem subvencí vyšších, než určilo původní šetření, byl učiněn závěr, že zachování stávajícího opatření nedostačuje k vyrovnání účinku napadnutelné subvence, která působí újmu, a že je tudíž třeba změnit výši opatření tak, aby zohlednila tato nová zjištění.
VI. Závěr
(69)
Vzhledem k závěrům učiněným ve vztahu k výši subvencování přijímaného Garware a nedostatečnosti stávajících opatření k vyrovnání účinku zjištěných napadnutelných subvencí je třeba změnit vyrovnávací clo uložené na dovoz dotčeného výrobku společností Garware, aby byla zohledněna nově zjištěná výše subvencování.
(70)
Změněné vyrovnávací clo uvedené v 72. bodě odůvodnění bylo stanoveno v nové sazbě subvencování, zjištěné během tohoto přezkumu, jelikož rozpětí újmy vypočtené při původním šetření zůstává vyšší.
(71)
Jelikož podle čl. 24 odst. 1 základního nařízení a čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 384/96 nesmí být žádný výrobek podroben zároveň antidumpingovému a vyrovnávacímu clu za účelem řešení jedné a téže situace s původem v dumpingu nebo v subvencování vývozu, bylo vyrovnávací clo zjištěné ve výsledku tohoto přezkumu šetření jako odpovídající subvencování vývozu (13,3 %) odečteno od antidumpingového cla uloženého Garware nařízením (ES) č. 1676/2001. Po provedení změny antidumpingového cla zahájené nařízením (ES) č. 366/2006 bylo u Garware stanoveno dumpingové rozpětí ve výši 20,1 %. Z této hodnoty bylo 2,7 % odečteno, aby tak bylo zohledněno tehdy platné vyrovnávací clo v míře odpovídající vývozním subvencím, a společnosti bylo tudíž uloženo antidumpingové clo ve výši 17,4 %. Na základě nynějšího přezkumu bude odečteno dalších 10,6 % z individuálního antidumpingového cla této společnosti, čímž bude zohledněno vyrovnávací clo v míře odpovídající zjištěným dovozním subvencím; antidumpingové clo uložené Garware tak bude sníženo na sazbu 6,8 %.
(72)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se navrhuje stanovit společnosti Garware clo v následujících sazbách vyjádřených v cenách CIF na hranice Společenství před proclením:
(v %)
Vývozní subvenční rozpětí
Celkem subvenční rozpětí
Dumpingové rozpětí
Vyrovnávací clo
Antidumpingové clo
Sazba cla celkem
Garware
13,3
14,9
20,1
14,9
6,8
21,7
(73)
Garware, indické vládě a žadatelům byly sděleny podstatné výsledky šetření a zvažované okolnosti, které jsou podkladem pro záměr doporučit změnu stávajících opatření, a byla jim poskytnuta možnost vyjádřit se k nim. Od společnosti Garware ani od indické vlády nebyly obdrženy žádné připomínky; vyjádření žadatelů vyjadřují jejich souhlas se závěry, ke kterým dospěla Komise.
(74)
Sazby vyrovnávacího a antidumpingového cla stanovené pro jednotlivou společnost tímto nařízením byly určeny na základě zjištění z šetření, která vedla k přijetí nařízení (ES) č. 367/2006 a nařízení (ES) č. 366/2006, a dále zjištění z tohoto přezkumu. Zohledňují situaci zjištěnou během tohoto přezkumu, pokud jde o společnost Garware. Uvedené sazby cla (na rozdíl od cel platných na celostátní úrovni pro „všechny další společnosti“) se tedy vztahují výlučně na vývoz výrobků pocházejících z dotyčné země a vyráběných určitými společnostmi, tedy zde uvedenými konkrétními právními subjekty. Dovážené výrobky veškerých ostatních společností neoznačených výslovně v normativní části tohoto nařízení jménem a adresou, včetně subjektů ve spojení se subjekty konkrétně uvedenými, nemohou požívat výhod plynoucích z těchto sazeb a jsou podrobeny sazbě cla platné pro „všechny ostatní společnosti“.
(75)
Veškeré nároky vznášené na uplatnění těchto sazeb vyrovnávacího a antidumpingového cla stanovených pro jednotlivou společnost (např. po změně jména subjektu nebo po zřízení nových výrobních nebo prodejních subjektů) musí být bezodkladně zasílány Komisi (9) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména údaji o změně činnosti společnosti v souvislosti s výrobou, odbytem na domácím trhu nebo na vývoz, s nimiž souvisí například změna jména anebo změna výrobních a prodejních subjektů,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
V článku 1 nařízení Rady (ES) č. 367/2006 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Celní sazba použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením se pro výrobky vyráběné níže uvedenými společnostmi v Indii stanoví takto:
Stát
Společnost
Konečné clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Indie
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India
12,0
A026
Indie
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India
12,5
A027
Indie
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India
14,9
A028
Indie
India Polyfilms Limited, 112 Indra Prakash Building, 21 Barakhamba Road, New Delhi 110 001, India
7,0
A029
Indie
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
7,0
A030
Indie
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India
8,7
A031
Indie
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India
19,1
A032
Indie
Všechny ostatní společnosti
19,1
A999“
Článek 2
V článku 1 nařízení Rady (ES) č. 1676/2001 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením se pro výrobky následujícího původu stanoví takto:
Stát
Společnost
Konečné clo (%)
Doplňkový kód TARIC
Indie
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi-110 003, India
17,3
A026
Indie
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India
0,0
A027
Indie
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India
6,8
A028
Indie
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
0,0
A030
Indie
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India
18,0
A031
Indie
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India
0,0
A032
Indie
Všechny ostatní společnosti
17,3
A999
Korea
Kolon Industries Inc., Kolon Tower, 1-23, Byulyang-dong, Kwacheon-city, Kyunggi-do, Korea
0,0
A244
Korea
SKC Co. Ltd, Kyobo Gangnam Tower, 1303-22, Seocho 4 Dong, Seocho Gu, Seoul 137-074, Korea
7,5
A224
Korea
Toray Saehan Inc. 17F, LG Mapo B/D, 275 Kongdug-Dong, Mapo-Gu, Seoul 121-721, Korea
0,0
A222
Korea
HS Industries Co. Ltd, Kangnam Building 5th Floor, 1321, Seocho-Dong, Seocho-Ku, Seoul, Korea
7,5
A226
Korea
Hyosung Corporation, 450, Kongduk-Dong, Mapo-Ku, Seoul, Korea
7,5
A225
Korea
KP Chemical Corporation, No. 89-4, Kyungun-Dong, Chongro-Ku, Seoul, Korea
7,5
A223
Korea
Všechny ostatní společnosti
13,4
A999“
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 25. srpna 2006.
REGLAMENTO (CE) N o 1288/2006 DEL CONSEJO
de 25 de agosto de 2006
que modifica el Reglamento (CE) no 367/2006 por el que se establece un derecho compensatorio definitivo sobre las importaciones de película de politereftalato de etileno (PET) originaria de la India como consecuencia de una reconsideración por expiración con arreglo al artículo 18 del Reglamento (CE) no 2026/97, y el Reglamento no 1676/2001 por el que se establece un derecho antidumping definitivo y se percibe definitivamente el derecho provisional establecido sobre las importaciones de películas de tereftalato de polietileno originarias de, entre otros países, la India
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 2026/97 del Consejo, de 6 de octubre de 1997, sobre la defensa contra las importaciones subvencionadas originarias de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 19,
Visto el Reglamento (CE) no 384/96 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (2), y, en particular, su artículo 14, apartado 1,
Vista la propuesta presentada por la Comisión previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
I. Investigación anterior y medidas existentes
(1)
Mediante el Reglamento (CE) no 2597/1999 (3), el Consejo estableció un derecho compensatorio definitivo sobre las importaciones de película de politereftalato de etileno (PET) («el producto afectado»), correspondiente a los códigos NC ex 3920 62 19 y ex 3920 62 90, originaria de la India. La investigación que dio lugar a la adopción de este Reglamento se denomina en lo sucesivo «la investigación original». Las medidas consistían en un derecho ad valorem que oscilaba entre un 3,8 % y un 19,1 % sobre las importaciones de determinados exportadores en particular, nombrados individualmente, con un tipo de derecho residual del 19,1 % sobre las importaciones del producto afectado de las demás empresas. El derecho compensatorio sobre la película de PET fabricada y exportada por Garware Polyester Limited («Garware» o «la empresa») era del 3,8 %. La investigación original tuvo lugar entre el 1 de octubre de 1997 y el 30 de septiembre de 1998.
(2)
Mediante el Reglamento (CE) no 367/2006 (4), el Consejo mantuvo el derecho compensatorio definitivo establecido en el Reglamento (CE) no 2597/1999 sobre las importaciones de película de PET originaria de la India, como consecuencia de una reconsideración por expiración con arreglo al artículo 18 del Reglamento de base.
(3)
Mediante el Reglamento (CE) no 366/2006 (5), el Consejo modificó el Reglamento (CE) no 1676/2001 (6), a raíz de una reconsideración provisional parcial del nivel de los derechos antidumping en vigor contra cinco productores indios, y estableció unos derechos antidumping que oscilaban entre el 0 % y el 18 %. El derecho antidumping establecido sobre las importaciones de película de PET de Garware se situó en un 17,4 %. Procede indicar que el derecho antidumping para Garware se ajustó a fin de tener en cuenta el nivel de subvenciones compensatorias del Reglamento (CE) no 367/2006 (véase asimismo el considerando 71).
II. Solicitud de reconsideración provisional parcial
(4)
Los siguientes productores comunitarios presentaron una solicitud de reconsideración provisional parcial del Reglamento (CE) no 2597/1999, en relación únicamente con el nivel del derecho compensatorio establecido para Garware: DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA y Toray Plastics Europe («los demandantes»). Los demandantes representan una importante proporción del total de la producción comunitaria de película de PET.
(5)
Los demandantes alegaron que, en relación con las importaciones de película de PET de Garware, el nivel de las medidas compensatorias vigentes ya no era suficiente para contrarrestar los efectos perjudiciales de las subvenciones, puesto que las circunstancias relativas a las subvenciones de Garware han cambiado significativamente.
III. Investigación
(6)
Habiéndose determinado, previa consulta al Comité consultivo, que existían pruebas suficientes que justificaban el inicio de una reconsideración provisional parcial, el 12 de julio de 2005 la Comisión comunicó, mediante un anuncio publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea (7), el inicio de una reconsideración provisional parcial, de acuerdo con el artículo 19 del Reglamento de base.
(7)
El alcance de la presente reconsideración se limita al examen de las subvenciones en relación con uno de los productores exportadores, Garware, a fin de evaluar la necesidad de proseguir, suprimir o modificar el nivel de las medidas existentes. El período de investigación abarcó del 1 de abril de 2004 al 31 de marzo de 2005.
(8)
La Comisión comunicó oficialmente el inicio de la reconsideración provisional parcial al productor exportador afectado, al Gobierno de la India y a los demandantes. Se brindó a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer sus opiniones por escrito y de solicitar ser oídas en el plazo fijado en el anuncio de inicio.
(9)
Con el fin de obtener la información necesaria para su investigación, la Comisión envió un cuestionario a Garware, que cooperó respondiendo al mismo. Se realizó una inspección in situ en los locales de Garware en la India.
(10)
Se comunicaron los principales resultados a Garware, al Gobierno de la India y a los demandantes, que tuvieron la posibilidad de presentar sus observaciones (véase el considerando 73).
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
I. Producto afectado
(11)
El producto afectado es, como se define en la investigación original, la película de politereftalato de etileno (PET) originaria de la India, normalmente declarada en los códigos NC ex 3920 62 19.
II. Producto similar
(12)
Tal como había sucedido en la investigación original, se constató que la película de politereftalato de etileno producida y vendida por Garware en el mercado interior de la India y la película de PET originaria de la India y exportada a la Comunidad tenían las mismas características físicas y técnicas básicas y los mismos usos. Por lo tanto, deben considerarse productos similares a efectos de lo dispuesto en el artículo 1, apartado 5, del Reglamento de base.
C. SUBVENCIONES
I. Introducción
(13)
Sobre la base de la información contenida en la solicitud de reconsideración y en las respuestas al cuestionario de la Comisión, se investigaron los sistemas siguientes, que implican presuntamente la concesión de subvenciones:
a) Sistemas a escala nacional
i)
Sistema de licencias previas/Autorización previa de licencias (Advance Licence Scheme/Advance Release Order),
ii)
Sistema de cartilla de derechos (Duty Entitlement Passbook Scheme),
iii)
Sistema de zonas económicas especiales/Sistema de unidades orientadas a la exportación (Special Economic Zones/Export Oriented Units Scheme),
iv)
Sistema de bienes de capital para el fomento de la exportación (Export Promotion Capital Goods Scheme),
v)
Sistemas de exención del impuesto sobre los beneficios (Income Tax Schemes):
-
Sistema de exención del impuesto sobre los beneficios de las ventas de exportación,
-
Incentivo fiscal para investigación y desarrollo,
vi)
Sistema de crédito de exportación (Export Credit Scheme),
vii)
Certificado de reposición con franquicia de derechos (Duty-Free Replenishment Certificate).
(14)
Los sistemas i) a iv) y vii) contemplados anteriormente se basan en la Ley de Comercio Exterior (Desarrollo y Reglamentación) de 1992 (no 22 de 1992), que entró en vigor el 7 de agosto de 1992 («la Ley de comercio exterior»). La Ley de comercio exterior autoriza al Gobierno de la India a expedir notificaciones sobre la política de exportación e importación. El gobierno de la India publicó un plan quinquenal relativo a la política de exportación e importación para el período comprendido entre el 1 de abril de 2002 y el 31 de marzo de 2007 («la Política EXIM 2002-2007»). Además, el Gobierno de la India publicó un manual en el que expone los procedimientos que regulan la Política EXIM 2002-2007 («el HOP I 2002-2007»), que se actualiza periódicamente (8).
(15)
Los sistemas de exención del impuesto sobre los beneficios mencionados en el inciso v) se basan en la Ley del Impuesto sobre los Beneficios de 1961, modificada anualmente por la Ley de Finanzas.
(16)
El sistema de crédito de exportación mencionado en el inciso vi) se basa en las secciones 21 y 35A de la Ley de Reglamentación Bancaria de 1949, que autoriza al Banco de Reserva de la India a dirigir a los bancos comerciales en materia de créditos de exportación.
b) Sistemas regionales
(17)
Con arreglo a la información que figura en la solicitud de reconsideración y las respuestas a su cuestionario, la Comisión también investigó el sistema de incentivos («el PSI») del Gobierno de Maharashtra («el GOM») de 1992. Este sistema se basa en las resoluciones del Departamento de Industria, Energía y Trabajo del GOM.
II. Sistemas a escala nacional
1. Sistema de licencias previas (ALS)/Autorización previa de licencias (ARO)
a) Fundamento jurídico
(18)
La descripción pormenorizada del sistema figura en los puntos 4.1.1 a 4.1.14 de la Política EXIM 2002-2007 y en los capítulos 4.1 a 4.30 del HOP I 2002-2007.
b) Condiciones de admisión
(19)
Puesto que Garware no utilizó ALS/ARO durante el período de investigación, no resulta necesario realizar un análisis de la sujeción a medidas compensatorias de este sistema.
2. Sistema de cartilla de derechos (sistema DEPB)
a) Fundamento jurídico
(20)
La descripción detallada del sistema DEPB figura en el punto 4.3 de la Política EXIM 2002-2007 y en el capítulo 4 del HOP I 2002-2007. En el momento de la investigación original, existían dos formas de DEPB: anteriores a la exportación y posteriores a la exportación. En abril de 2000 se interrumpió la forma de DEPB anterior a la exportación, por lo que la presente reconsideración sólo examinó la forma posterior a la exportación.
b) Condiciones de admisión
(21)
Cualquier productor exportador o comerciante exportador puede acogerse a este sistema. Se constató que Garware se había beneficiado de este sistema durante el período de investigación.
c) Puesta en práctica
(22)
Un exportador que cumpla los criterios de concesión puede solicitar créditos con arreglo al sistema DEPB, que se calculan como porcentaje del valor de los productos exportados con arreglo a este sistema. Las autoridades indias han establecido los tipos de los créditos DEPB para la mayoría de los productos, incluido el producto afectado. Se determinan a partir de las normas estándar de insumos/volumen de producción («SION»), teniendo en cuenta el presunto porcentaje de insumos importados en el producto que se exporta y la incidencia de los derechos de aduana sobre esas presuntas importaciones, independientemente de si se han pagado realmente o no.
(23)
Para acogerse al sistema, la empresa debe exportar. En el momento de la transacción de exportación, el exportador debe presentar al Gobierno de la India una declaración que indique que la exportación está acogida al sistema DEPB. Para que las mercancías puedan exportarse, las autoridades aduaneras indias han de emitir, durante el procedimiento de expedición, un conocimiento de embarque en el que debe constar, entre otras cosas, el importe del crédito con arreglo al sistema DEPB que se concede para esta transacción de exportación. En ese momento, el exportador conoce el beneficio que obtendrá. Una vez que las autoridades aduaneras han expedido un conocimiento de embarque de exportación, el Gobierno de la India ya no tiene facultades para decidir sobre la concesión de un crédito con arreglo al sistema DEPB. El tipo del sistema DEPB aplicable para calcular el beneficio es el que se aplicó en el momento de efectuar la declaración de exportación. Por tanto, no hay posibilidad de introducir enmiendas retroactivas en lo que respecta a la cuantía del beneficio.
(24)
También se comprobó que, de conformidad con las normas contables indias, los créditos DEPB pueden anotarse, según el principio del devengo, como ingresos en cuentas comerciales, tras el cumplimiento de la obligación de exportación.
(25)
Esos créditos pueden utilizarse para el pago de derechos de aduana sobre importaciones posteriores de cualquier mercancía que pueda importarse sin restricciones, con la salvedad de los bienes de capital. Las mercancías importadas con esos créditos pueden venderse en el mercado interior, sujetas al impuesto sobre las ventas, o utilizarse de otro modo.
(26)
Los créditos con arreglo al sistema DEPB son libremente transferibles y válidos durante un período de 12 meses a partir de la fecha de emisión.
(27)
Las solicitudes de créditos DEPB pueden cubrir hasta 25 transacciones de exportación y, si se presentan electrónicamente, una cantidad ilimitada de las mismas. De hecho, no existen plazos estrictos para solicitar estos créditos, porque los plazos mencionados en el capítulo 4.47 del HOP I 2002-2007 se cuentan siempre a partir de la transacción de exportación más reciente incluida en la solicitud.
(28)
La empresa informó a la Comisión de que este sistema se interrumpiría en breve y sería sustituido por un sistema supuestamente «compatible con la OMC», con efecto a partir del 1 de abril de 2006. Inicialmente, estaba previsto que el sistema DEBP expirara el 1 de abril de 2005. Sin embargo, dado que el sistema sustitutorio no estaba listo para su aplicación en la fecha mencionada, se prorrogó la existencia del sistema DEPB hasta el 1 de abril de 2006. La empresa no confirmó si el nuevo sistema había entrado en vigor después de la última fecha indicada. En todo caso, la modificación prevista se sitúa fuera del período de investigación de la reconsideración.
d) Conclusión sobre el sistema DEPB
(29)
El sistema DEPB prevé subvenciones a efectos del artículo 2, punto 1, letra a), inciso ii), y el artículo 2, punto 2, del Reglamento de base. Un crédito con arreglo al sistema DEPB es una contribución financiera del Gobierno de la India, ya que el crédito se utilizará para compensar los derechos de importación, reduciendo de este modo los ingresos aduaneros normalmente exigibles por el Gobierno de la India. Por otra parte, el crédito con arreglo al sistema DEPB supone un beneficio para el exportador, ya que mejora la liquidez de su empresa.
(30)
Además, el sistema DEPB está supeditado por ley a la cuantía de las exportaciones y, por tanto, es específico y está sujeto a medidas compensatorias de conformidad con el artículo 3, apartado 4, letra a), del Reglamento de base.
(31)
Dicho sistema no puede considerarse un sistema admisible de devolución de derechos o de devolución en casos de sustitución a efectos del artículo 2, punto 1, letra a), inciso ii), del Reglamento de base. No se ajusta a las normas estrictas establecidas en el anexo I, letra i), en el anexo II (definición y normas de devolución) y en el anexo III (definición y normas de devolución en casos de sustitución) del Reglamento de base. El exportador no tiene obligación alguna de utilizar realmente las mercancías importadas libres de derechos en el proceso de fabricación, y el importe del crédito no se calcula en función de los insumos realmente utilizados. Por otra parte, no existe ningún sistema o procedimiento que permita verificar qué insumos se utilizan en el proceso de fabricación del producto exportado o si se ha producido un pago excesivo de los derechos de importación a efectos de lo dispuesto en el anexo I, letra i), y en los anexos II y III del Reglamento de base. Por último, los productores exportadores pueden beneficiarse del sistema DEPB independientemente de si importan o no insumos. Para obtener el beneficio, basta simplemente con que un exportador exporte mercancías, sin tener que demostrar que había importado insumos. Así, incluso los exportadores que adquieren todos sus insumos en el mercado interior y no importan mercancías que puedan utilizarse como tales pueden también beneficiarse de las ventajas otorgadas por el sistema DEPB.
e) Cálculo del importe de la subvención
(32)
De conformidad con el artículo 2, punto 2, y con el artículo 5 del Reglamento de base, el importe de las subvenciones sujetas a medidas compensatorias se calculó en términos del beneficio obtenido por el beneficiario durante el período de la investigación de reconsideración. A este respecto, se consideró que el beneficiario obtenía el beneficio en el momento de efectuar una transacción de exportación acogida al sistema. En ese momento, el Gobierno de la India puede condonar los derechos de aduana, lo cual constituye una contribución financiera a efectos del artículo 2, punto 1, letra a), inciso ii), del Reglamento de base.
(33)
Por ello, se considera adecuado evaluar el beneficio del sistema DEPB como la suma de los créditos obtenidos en todas las transacciones de exportación acogidas al sistema durante el período de investigación. La empresa alegó que el tipo aplicable al sistema DEPB se había reducido de un 11 % a un 8 % con efecto a partir del 26 de mayo de 2005; es decir, que este cambio se sitúa fuera del período de la investigación de reconsideración; por tanto, no se pudieron comprobar los efectos ni la pertinencia de este cambio, y se tuvo que rechazar la alegación de conformidad con el artículo 5 del Reglamento de base.
(34)
Los costes necesariamente afrontados para obtener la subvención se dedujeron de los créditos recibidos para obtener los importes de la subvención en el numerador, de conformidad con el artículo 7, apartado 1, letra a), del Reglamento de base.
(35)
De conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base, el importe de la subvención se repartió entre el volumen total de negocios de las exportaciones durante el período de la investigación de reconsideración como denominador adecuado, ya que la subvención depende de la cuantía de las exportaciones y no fue concedida en función de las cantidades fabricadas, producidas, exportadas o transportadas. Garware se benefició de este sistema durante el período de investigación y obtuvo subvenciones del 10,3 %.
3. Sistema de unidades orientadas a la exportación (EOUS)/Sistema de zonas económicas especiales (SEZS)
a) Fundamento jurídico
(36)
Los pormenores de estos sistemas figuran en los capítulos 6 (EOUS) y 7 (SEZS), respectivamente, de la Política EXIM 2002-2007 y del HOP I 2002-2007.
b) Condiciones de admisión
(37)
Puesto que Garware no utilizó ninguno de estos sistemas durante el período de investigación, no resulta necesario realizar un análisis de la sujeción a medidas compensatorias de los mismos.
4. Sistema de bienes de capital para fomentar la exportación (sistema EPCG)
a) Fundamento jurídico
(38)
La descripción detallada del sistema EPCG figura en el capítulo 5 de la Política EXIM 2002-2007 y en el capítulo 5 del HOP I 2002-2007.
b) Condiciones de admisión
(39)
Pueden acogerse al sistema los productores exportadores y los comerciantes exportadores «vinculados» a fabricantes y proveedores de servicios de apoyo. Se constató que Garware se había beneficiado de este sistema durante el período de investigación.
c) Puesta en práctica
(40)
A reserva de una obligación de exportación, se permite a una empresa importar bienes de capital (bienes de capital nuevos y, desde abril de 2003, de segunda mano de hasta un máximo de 10 años) a un tipo reducido de derecho. A este fin, el Gobierno de la India, previa solicitud y pago de una tasa, expide una licencia con arreglo al EPCG. Desde abril de 2000 el sistema contempla la aplicación de un tipo reducido de derecho de importación del 5 % a todos los bienes de capital importados con arreglo al sistema. Para satisfacer la obligación de exportación, los bienes de capital importados deben utilizarse para fabricar una determinada cantidad de mercancías destinadas a la exportación durante un período establecido.
d) Conclusión sobre el sistema EPCG
(41)
El sistema EPCG proporciona subvenciones a efectos del artículo 2, punto 1, letra a), inciso ii), y del artículo 2, punto 2, del Reglamento de base. La reducción del derecho constituye una contribución financiera del Gobierno de la India, ya que esta concesión reduce los ingresos por derechos normalmente exigibles por este Gobierno. Por otra parte, la reducción de derechos supone un beneficio para el exportador, ya que los derechos ahorrados en el momento de la importación mejoran su liquidez.
(42)
Por otra parte, el sistema EPCG depende jurídicamente de la cuantía de las exportaciones, ya que las licencias no pueden ser obtenidas sin un compromiso para exportar. En consecuencia, es específico y está sujeto a medidas compensatorias de conformidad con el artículo 3, apartado 4, letra a), del Reglamento de base.
(43)
Dicho sistema no puede considerarse un sistema admisible de devolución de derechos o de devolución en casos de sustitución a efectos del artículo 2, punto 1, letra a), inciso ii), del Reglamento de base. Los bienes de capital no están contemplados por los sistemas autorizados, tal como se expone en el anexo I, letra i), del Reglamento de base, porque no se utilizan en la fabricación de los productos exportados.
e) Cálculo del importe de la subvención
(44)
El numerador se estableció de la forma descrita a continuación: el importe de la subvención se calculó, de conformidad con el artículo 7, apartado 3, del Reglamento de base, a partir del derecho de aduana no pagado por los bienes de capital importados repartidos a lo largo de un período que refleja el período normal de amortización de dichos bienes de capital en la industria de película PET. A este importe se añadió el interés con el fin de reflejar el valor total del beneficio a lo largo del tiempo. Se dedujeron los gastos que fue necesario afrontar para recibir la subvención, de conformidad con el artículo 7, apartado 1, letra a), del Reglamento de base.
(45)
De conformidad con el artículo 7, apartados 2 y 3, del Reglamento de base, el importe de esta subvención fue repartido entre el volumen de negocios de exportación generado durante el período de la investigación de reconsideración (denominador), ya que la subvención depende de la cuantía de las exportaciones. La subvención recibida por Garware asciende a un 1,8 %.
5. Sistema de exención del impuesto sobre la renta
a) Fundamento jurídico
(46)
El fundamento jurídico de este sistema se recoge en la Ley del Impuesto sobre la Renta de 1961, que se modifica anualmente mediante la Ley de Finanzas. Esta última fija cada año la base para la recaudación de impuestos, así como varias exenciones y deducciones que pueden solicitarse. Las empresas exportadoras pueden solicitar exenciones del impuesto sobre la renta al amparo de las secciones 10A, 10B y 80HHC de la Ley del Impuesto sobre la Renta de 1961.
b) Puesta en práctica
(47)
Puesto que Garware no obtuvo ningún beneficio al amparo de este sistema, no resulta necesario realizar un análisis de la sujeción a medidas compensatorias de este sistema.
6. Sistema de crédito de exportación (ECS)
a) Fundamento jurídico
(48)
Los pormenores del sistema figuran en la Circular general IECD no 5/04.02.01/2002-03 (Crédito de exportación en divisas) y en la Circular general IECD no 10/04.02.01/2003-04 (Crédito de exportación en rupias) del Banco de Reserva de la India, que se dirige a todos los bancos comerciales de la India.
b) Condiciones de admisión
(49)
Los exportadores fabricantes y los exportadores comerciantes pueden acogerse a este sistema. Se constató que Garware se había beneficiado de este sistema durante el período de investigación.
c) Puesta en práctica
(50)
Con arreglo a este sistema, el Banco de Reserva de la India establece límites máximos obligatorios para los tipos de interés aplicables a los créditos de exportación, tanto en rupias indias como en divisas, que los bancos comerciales pueden aplicar a un exportador «con vistas a suministrar crédito a los exportadores a tipos internacionalmente competitivos». El sistema de crédito de exportación se compone de dos subsistemas, el sistema de crédito de exportación anterior al envío [Pre-Shipment Export Credit Scheme (packing credit)], que incluye los créditos concedidos a un exportador para financiar la compra, la transformación, la fabricación, el envasado y/o el envío de las mercancías antes de la exportación, y el sistema de crédito de exportación posterior al envío (Post-Shipment Export Credit Scheme), que concede créditos de explotación con el objetivo de financiar los créditos destinados a la exportación. El Banco de Reserva de la India también insta a los bancos a proporcionar cierta cantidad de su crédito bancario neto con vistas a la financiación de la exportación.
(51)
Con arreglo a estas Circulares generales del Banco de Reserva de la India, los exportadores pueden obtener créditos de exportación a tipos preferenciales de interés comparados con los tipos de interés para los créditos comerciales ordinarios (créditos de caja), que vienen determinados exclusivamente por las condiciones del mercado.
d) Conclusión sobre el sistema de crédito de exportación
(52)
En primer lugar, al reducir los costes financieros en comparación con los tipos de interés del mercado, los tipos preferenciales de interés mencionados otorgan a estos exportadores un beneficio en el sentido del artículo 2, punto 2, del Reglamento de base. Pese al hecho de que los créditos preferenciales con arreglo al sistema de crédito de exportación son concedidos por bancos comerciales, este beneficio es una contribución financiera de un poder público en el sentido del artículo 2, punto 1, letra a), inciso iv), del Reglamento de base. El Banco de Reserva de la India es un organismo público, por lo que encaja con la definición de «poderes públicos» establecida en el artículo 1, apartado 3, del Reglamento de base, e insta a los bancos comerciales a conceder una financiación preferencial a las empresas exportadoras. Tal financiación equivale a una subvención que es específica y está sujeta a medidas compensatorias, dado que los tipos preferenciales de interés están supeditados a la cuantía de las exportaciones, según se dispone en el artículo 3, apartado 4, letra a), del Reglamento de base.
e) Cálculo del importe de la subvención
(53)
El importe de la subvención ha sido calculado sobre la base de la diferencia entre el interés pagado por los créditos de exportación utilizados durante el período de la investigación y el importe pagadero si fueran aplicables los mismos tipos de interés que para los créditos comerciales ordinarios utilizados por la empresa. De conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base, el importe de la subvención (numerador) se distribuyó entre el total del volumen de negocios de exportación durante el período de la investigación de reconsideración (denominador), ya que la subvención está supeditada a la cuantía de las exportaciones y no se concede en función de las cantidades fabricadas, producidas, exportadas o transportadas. Garware se benefició del sistema de crédito de exportación y obtuvo una subvención del 1,2 %.
7. Certificado de reposición con franquicia de derechos
a) Fundamento jurídico
(54)
El fundamento jurídico de este sistema figura en los apartados 4.2.1 a 4.2.7. de la Política EXIM 2002-2007 y en los apartados 4.31 a 4.36 del HOP I 2002-2007.
b) Puesta en práctica
(55)
Puesto que Garware no obtuvo ningún beneficio al amparo de este sistema, no resulta necesario realizar un análisis de la sujeción a medidas compensatorias de este sistema.
III. Sistemas regionales
a) Fundamento jurídico
(56)
Para fomentar el traslado de las industrias a zonas menos desarrolladas del Estado, desde 1964 el Gobierno de Maharashtra concede incentivos a unidades de nueva expansión creadas en las regiones en desarrollo de este Estado mediante un sistema normalmente conocido como Package Scheme of Incentives (sistema de incentivos). El sistema se ha modificado varias veces desde su introducción; el «sistema de 1993» se aplicó desde el 1 de octubre de 1993 al 31 de marzo de 2001, mientras que la última modificación, el «sistema de 2001», se introdujo el 31 de marzo de 2001 y se prevé que permanezca en vigor hasta el 31 de marzo de 2006. El PSI del Gobierno de Maharashtra se compone de varios subsistemas; los principales son la exención del impuesto local sobre las ventas y el reembolso del impuesto sobre el consumo.
b) Condiciones de admisión
(57)
Para poder acceder a las subvenciones, las empresas deben invertir en zonas menos desarrolladas creando un nuevo establecimiento industrial o efectuando una inversión de capital de gran envergadura para la expansión o la diversificación de un establecimiento industrial existente. Estas regiones están clasificadas en diferentes categorías en función de su desarrollo económico (por ejemplo, regiones poco desarrolladas, regiones muy poco desarrolladas, regiones sin desarrollar). El principal criterio para establecer la cuantía de los incentivos es la región en que está establecida o va a establecerse la empresa y la magnitud de la inversión.
c) Puesta en práctica
(58)
Exención del impuesto local sobre las ventas: las mercancías están normalmente sujetas al impuesto central sobre las ventas (para ventas de un Estado a otro) o al impuesto estatal sobre las ventas (para las ventas dentro de un Estado) a distintos niveles, que varían en función del Estado o los Estados en los que se llevan a cabo las transacciones. No hay impuestos sobre las ventas por la importación o exportación de mercancías, mientras que las ventas interiores están sometidas al impuesto sobre las ventas a los tipos aplicables. Al amparo del sistema de exención, las unidades designadas no están obligadas a recaudar ningún impuesto sobre las ventas por sus transacciones comerciales. Igualmente, las unidades designadas están exentas del pago del impuesto local sobre las ventas por la adquisición de mercancías a un proveedor que, por su parte, tenga acceso a este sistema. Aunque la transacción de venta no supone beneficio alguno para la unidad designada que vende, la transacción de compra supone un beneficio para la unidad designada que compra. Se constató que Garware se había beneficiado de esta exención durante el período de investigación.
(59)
Reembolso del impuesto sobre el consumo: el derecho sobre el consumo es un impuesto recaudado por las autoridades locales de la India, entre los que se encuentra el Gobierno de Maharashtra, sobre las mercancías que cruzan los límites territoriales de una ciudad o de un distrito. Las empresas industriales tienen derecho a que el Gobierno de Maharashtra les reembolse el impuesto sobre el consumo si sus instalaciones están situadas en determinadas ciudades y distritos específicos del territorio de ese Estado. El importe total que puede devolverse está restringido al 100 % de la inversión de capital fijo. Se constató que Garware se había beneficiado de este reembolso durante el período de investigación.
d) Conclusión sobre el PSI del Gobierno de Maharashtra
(60)
El PSI del Gobierno de Maharashtra suministra subvenciones a efectos del artículo 2, punto 1, letra a), inciso ii), y del artículo 2, punto 2, del Reglamento de base. Los dos subsistemas examinados constituyen una contribución financiera del Gobierno de Maharashtra, ya que esta concesión reduce los ingresos normalmente exigibles por este Gobierno. Además, esta exención o reembolso supone un beneficio para la empresa, al mejorar su liquidez.
(61)
La empresa alegó que el impuesto sobre las ventas se suprimió el 1 de abril de 2005 y que el Gobierno de Maharashtra introdujo, a partir de esta fecha, un sistema similar al del «impuesto sobre el valor añadido», con arreglo al cual la empresa está obligada a pagar el tipo íntegro. Sin embargo, el cambio alegado tuvo lugar después de finalizado el período de investigación, y, por tanto, no se pudieron comprobar los efectos ni la pertinencia de este cambio. En cualquier caso, no se presentaron pruebas pertinentes relativas al sistema y a las obligaciones de la empresa con arreglo al mismo. De conformidad con el artículo 5 del Reglamento de base, se rechaza esta alegación.
(62)
El sistema sólo está disponible para las empresas que han invertido en ciertas zonas geográficas designadas dentro de la jurisdicción del Estado de Maharashtra. No pueden acogerse a él empresas situadas fuera de estas zonas. El nivel de beneficios difiere según la zona de que se trate. El sistema es específico de conformidad con el artículo 3, apartado 2, letra a), y del artículo 3, apartado 3, del Reglamento de base y, por tanto, está sujeto a derechos compensatorios.
e) Cálculo del importe de la subvención
(63)
Con respecto a la exención del impuesto, el importe de la subvención se calculó sobre la base del importe del impuesto sobre las ventas normalmente devengado durante el período de la investigación de reconsideración, pero que permaneció sin pagar con arreglo a este sistema. Igualmente, en lo que respecta al impuesto sobre el consumo, el beneficio para el exportador se calculó como el importe de dicho impuesto reembolsado durante el período de investigación. De conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base, estos importes de la subvención (numerador) fueron repartidos entre las ventas totales durante el período de la investigación de reconsideración (denominador), ya que la subvención no depende de la exportación, ni se concedió en función de las cantidades fabricadas, producidas, exportadas o transportadas. Durante este período, Garware se benefició de estos sistemas y obtuvo subvenciones que ascendieron al 1,6 %.
IV. Importe de las subvenciones sujetas a derechos compensatorios
(64)
El importe de las subvenciones sujetas a derechos compensatorios determinado de conformidad con las disposiciones del Reglamento de base, expresadas ad valorem, para el productor exportador investigado, asciende al 14,9 %. Este importe de subvención excede el umbral mínimo mencionado en el artículo 14, apartado 5, del Reglamento de base.
(en %)
Sistema
DEPB
EPCG
ECS
PSI del GOM
Total
Garware
10,3
1,8
1,2
1,6
14,9
(65)
Por tanto, con arreglo al artículo 19 del Reglamento de base, se considera que las medidas actualmente vigentes ya no son suficientes para contrarrestar las subvenciones sujetas a derechos compensatorios que están causando perjuicio a la industria de la Comunidad.
V. Carácter duradero del cambio de circunstancias en relación con las subvenciones
(66)
De conformidad con el artículo 19, apartado 2, del Reglamento de base, se examinó si la continuación de la medida en vigor no sería suficiente para contrarrestar la subvención sujeta a derechos compensatorios que está causando perjuicio.
(67)
Se estableció que, durante el período de investigación, Garware continuó beneficiándose de las subvenciones sujetas a medidas compensatorias concedidas por las autoridades indias. Además, el margen de subvención comprobado durante la presente reconsideración es considerablemente superior al establecido durante la investigación original. Los sistemas de subvención analizados conceden beneficios recurrentes. Con excepción del sistema DEPB y del reembolso del impuesto sobre el consumo, no se ha alegado que estos programas vayan a ser eliminados o modificados en un futuro próximo. Según Garware, está previsto que el sistema que sustituirá al sistema DEPB entre en vigor el 1 de abril de 2006; no obstante, no aportó confirmación de si, en efecto, se había producido el cambio. En su momento, habrá que evaluar la situación derivada de la sustitución del sistema DEPB por un sistema supuestamente «compatible con la OMC» sobre el cual la Comisión no tiene información. En ausencia de documentos que acrediten la sustitución del sistema DEPB, se considera que, a efectos de la presente reconsideración, el sistema DEPB sigue vigente. La empresa tampoco proporcionó ningún detalle sobre el sistema similar al del impuesto sobre el valor añadido que, según alegó, sustituyó al impuesto sobre las ventas del Gobierno de Maharashtra después de finalizado el período de investigación, y, por tanto, se considera que, a efectos de la presente reconsideración, el sistema del impuesto sobre las ventas sigue vigente.
(68)
Puesto que se ha demostrado que la empresa recibe subvenciones por un importe mucho más elevado que antes, y que es probable que siga recibiendo subvenciones por un importe más elevado que el establecido en la investigación original, se concluye que la continuación de la medida existente no es suficiente para contrarrestar la subvención sujeta a derechos compensatorios que está causando perjuicio y que, por tanto, debería modificarse el nivel de las medidas a fin de reflejar la nueva situación.
VI. Conclusión
(69)
A la vista de las conclusiones alcanzadas respecto del nivel de subvención de Garware y de la insuficiencia de las actuales medidas para contrarrestar las subvenciones sujetas a derechos compensatorios, debe modificarse el derecho compensatorio sobre las importaciones del producto afectado de Garware con objeto de reflejar el nuevo nivel de subvenciones establecido.
(70)
El derecho compensatorio modificado indicado en el considerando 72 se estableció con arreglo al nuevo índice de subvención establecido durante la presente reconsideración, puesto que el margen de perjuicio calculado en la investigación original sigue siendo más elevado.
(71)
Dado que, de acuerdo con el artículo 24, apartado 1, del Reglamento de base, y el artículo 14, apartado 1, del Reglamento (CE) no 384/96, ningún producto podrá estar sometido a la vez a derechos antidumping y a derechos compensatorios con el fin de afrontar una misma situación derivada de la existencia de dumping o de la concesión de subvenciones a la exportación, el derecho compensatorio establecido como resultado de la presente investigación de reconsideración correspondiente a las subvenciones a la exportación (13,3 %) se deducirá del derecho antidumping impuesto a Garware con arreglo al Reglamento (CE) no 1676/2001. A raíz de la modificación de este último, introducida mediante el Reglamento (CE) no 366/2006, se estableció para Garware un margen de dumping del 20,1 %. De este importe, se dedujo un 2,7 % para reflejar el derecho compensatorio entonces vigente correspondiente a las subvenciones de exportación, y, en consecuencia, se impuso a esta empresa un derecho antidumping del 17,4 %. Como resultado de la presente reconsideración, se deducirá otro 10,6 % de su derecho antidumping individual, para reflejar el derecho compensatorio correspondiente a las subvenciones de exportación comprobadas; por tanto, esta cuantía debe deducirse del derecho antidumping impuesto a Garware, que queda establecido en un 6,8 %.
(72)
Sobre esta base, los importes del derecho definitivo propuesto en relación con Garware, expresados sobre el precio cif del producto no despachado de aduana en la frontera comunitaria, son los siguientes:
(en %)
Margen de la subvención de exportación
Margen total de subvención
Margen de dumping
Derecho compensatorio (CVD)
Derecho AD
Tipo total del derecho
Garware
13,3
14,9
20,1
14,9
6,8
21,7
(73)
Se comunicaron los hechos y las consideraciones en los que se iba a basar la propuesta de recomendación de modificación de las medidas vigentes a Garware, al Gobierno de la India y a los demandantes, que tuvieron la posibilidad de presentar sus observaciones. Ni Garware ni el Gobierno de la India presentaron observaciones; las observaciones de los demandantes reflejan su acuerdo con las conclusiones a que ha llegado la Comisión.
(74)
Los tipos de derechos antidumping y derechos compensatorios de la empresa particular especificados en el presente Reglamento se establecieron sobre la base de los resultados de las investigaciones que condujeron a la adopción del Reglamento (CE) no 367/2006 y del Reglamento (CE) no 366/2006, así como sobre los resultados de la presente reconsideración y reflejan la situación comprobada durante la presente reconsideración en relación con Garware. Estos tipos de derecho (en contraste con el derecho de ámbito nacional aplicable a «todas las demás empresas») se aplican por lo tanto exclusivamente a las importaciones de productos originarios del país afectado y fabricados por estas empresas y, en consecuencia, por las entidades jurídicas mencionadas específicamente. Los productos importados fabricados por cualquier otra empresa no mencionada específicamente en la parte dispositiva del presente Reglamento con su nombre y dirección, incluidas las entidades relacionadas con las mencionadas específicamente, no pueden beneficiarse de estos tipos y estarán sujetos al tipo de derecho aplicable a «todas las demás empresas».
(75)
Cualquier solicitud de aplicación de estos tipos de derechos antidumping y derechos compensatorios para esta empresa en particular (por ejemplo, a raíz de un cambio de nombre de la entidad o de la creación de nuevas entidades de producción o venta) deberá dirigirse inmediatamente a la Comisión (9) junto con toda la información pertinente, en especial cualquier modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción y las ventas interiores y de exportación derivada, por ejemplo, del cambio de nombre o de la creación de entidades de producción o venta mencionados.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
El artículo 1, apartado 2, del Reglamento (CE) no 367/2006 se sustituye por el texto siguiente:
«2. El tipo del derecho aplicable al precio neto, franco frontera de la Comunidad, antes del despacho de aduana, para las importaciones de productos fabricados en la India por las empresas que figuran a continuación, será el siguiente:
País
Empresa
Derecho definitivo (%)
Código TARIC adicional
India
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India
12,0
A026
India
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India
12,5
A027
India
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India
14,9
A028
India
India Polyfilms Limited, 112 Indra Prakash Building, 21 Barakhamba Road, New Delhi 110 001, India
7,0
A029
India
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
7,0
A030
India
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India
8,7
A031
India
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India
19,1
A032
India
Todas las demás empresas
19,1
A999».
Artículo 2
El artículo 1, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1676/2001 se sustituye por el texto siguiente:
«2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto, franco frontera de la Comunidad, antes del despacho de aduana, será el siguiente para los productos procedentes de:
País
Empresa
Derecho definitivo (%)
Código TARIC adicional
India
Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-1, New Delhi 110 003, India
17,3
A026
India
Flex Industries Limited, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), India
0,0
A027
India
Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg, Vile Parle (East), Mumbai 400 057, India
6,8
A028
India
Jindal Poly Films Limited, 56 Hanuman Road, New Delhi 110 001, India
0,0
A030
India
MTZ Polyfilms Limited, New India Centre, 5th Floor, 17 Co-operage Road, Mumbai 400 039, India
18,0
A031
India
Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, India
0,0
A032
India
Todas las demás empresas
17,3
A999
Corea del Sur
Kolon Industries Inc., Kolon Tower, 1-23, Byulyang-dong, Kwacheon-city, Kyunggi-do, Korea
0,0
A244
Corea del Sur
SKC Co. Ltd, Kyobo Gangnam Tower, 1303-22, Seocho 4 Dong, Seocho Gu, Seoul 137-074, Korea
7,5
A224
Corea del Sur
Toray Saehan Inc. 17F, LG Mapo B/D, 275 Kongdug-Dong, Mapo-Gu, Seoul 121-721, Korea
0,0
A222
Corea del Sur
HS Industries Co. Ltd, Kangnam Building 5th Floor, 1321, Seocho-Dong, Seocho-Ku, Seoul, Korea
7,5
A226
Corea del Sur
Hyosung Corporation, 450, Kongduk-Dong, Mapo-Ku, Seoul, Korea
7,5
A225
Corea del Sur
KP Chemical Corporation, No. 89-4, Kyungun-Dong, Chongro-Ku, Seoul, Korea
7,5
A223
Corea del Sur
Todas las demás empresas
13,4
A999».
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 25 de agosto de 2006.