NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1583/2006
ze dne 23. října 2006,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu ethanolaminů pocházejících ze Spojených států amerických
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V únoru 1994 uložila Rada nařízením (ES) č. 229/94 (2) konečná antidumpingová cla z dovozu ethanolaminů (dotčený výrobek) pocházejících ze Spojených států amerických (dále jen „USA“). Cla měla podobu proměnných celních sazeb cel na základě minimální ceny, uvalených na jednotlivé typy ethanolaminů, tj. monoethanolamin (MEA), diethanolamin (DEA) a triethanolamin (TEA).
(2)
Na žádost Evropské rady pro chemický průmysl (CEFIC) byl v únoru 1999 zahájen prozatímní přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a 3 základního nařízení. Nařízením (ES) č. 1603/2000 (3) Rada tyto přezkumy uzavřela a uložila na dovoz ethanolaminů pocházejících z USA konečná antidumpingová opatření. Podoba opatření byla změněna tím, že získala podobu určitého pevného cla z tuny u všech typů ethanolaminů. Dvěma ze tří společností, které využívaly individuální antidumpingové clo, byly Dow Chemical Company a Union Carbide Corporation.
(3)
Po stažení výroby ethanolaminu z Dow Chemical Company do INEOS LLC bylo individuální antidumpingové clo ve výši 69,40 EUR na tunu, platné pro Dow Chemical Company, přiřazeno i INEOS LLC (4). Avšak jelikož Dow Chemical Company získala dne 6. února 2001 všechny akcie Union Carbide Corporation, která využívala individuální antidumpingové clo ve výši 59,25 EUR na tunu, je Dow Chemical Company v oblasti výroby ethanolaminu stále činná. Union Carbide Corporation stále existuje, stala se však součástí skupiny Dow Chemical Company a nevyvíjí již žádnou samostatnou výrobní činnost.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení v listopadu 2004 o nadcházejícím skončení platnosti antidumpingových opatření týkajících se dovozu ethanolaminů pocházejících ze Spojených států amerických (5) obdržela Komise dne 25. dubna 2005 žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(5)
Žádost podala CEFIC jménem výrobců Společenství, jejichž úhrnný objem výroby tvoří většinu, v tomto případě přes 75 %, celkové výroby ethanolaminů ve Společenství.
(6)
Žádost byla odůvodněna tím, že skončení platnosti opatření bude mít nejspíše za následek přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmu pro odvětví Společenství. Komise po konzultacích s poradním výborem konstatovala, že existují dostatečné důvody pro to, aby bylo ukončení platnosti podrobeno přezkumu, a zahájila je oznámením o zahájení šetření (6) podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
3. Šetření
(7)
O zahájení přezkumu vyrozuměly útvary Komise oficiálně výrobce ve Společenství, vyvážející výrobce v USA, dovozce nebo obchodníky, odvětví uživatelů, o nichž je známo, že se jich záležitost dotýká, a orgány USA. Zúčastěným stranám bylo umožněno, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(8)
Útvary Komise zaslaly všem stranám, o kterých bylo známo, že jsou dotčeny, a stranám, které o to ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu požádaly, dotazník.
(9)
Komise také přímo dotčeným stranám umožnila, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu písemně sdělily své stanovisko a požádaly o slyšení.
(10)
Odpovědi na dotazník došly od dvou vyvážejících výrobců v USA a devíti dovozců ve Společenství, kteří jsou s nimi ve spojení, jednoho dovozce ve Švýcarsku, který je s nimi ve spojení, tří výrobců ve Společenství (dále jen „žádající výrobci ve Společenství“) a jednoho průmyslového spotřebitele ve Společenství. Jeden výrobce ve Společenství dotazník v úplnosti nevyplnil, nýbrž zaslal pouze stručné informace, a dva průmysloví spotřebitelé ve Společenství sdělili své stanovisko.
(11)
Útvary Komise si vyžádaly a ověřily všechny informace, které pokládaly za potřebné k posouzení toho, zda je pravděpodobné, že dumping a újma způsobovaná Společenství bude přetrvávat nebo se obnoví, a ke stanovení zájmu Společenství. V prostorách těchto společností byly provedeny inspekce:
a)
Žádající výrobci ve Společenství
BASF AG, Ludwigshafen, Německo
Innovene Europe Ltd., Staines, Spojené království
SASOL GmbH, Marl, Německo
b)
Vyvážející výrobci v USA
The Dow Chemical Company, Midland, Michigan, a Houston, Texas, USA
c)
Dovozci ve Společenství ve spojení s výrobci
Dow Chemical Iberica SL, Tarragona, Španělsko
INEOS Oxide Ltd., Antverpy, Belgie
d)
Dovozce ve Švýcarsku ve spojení s výrobci
Dow Europe GmbH, Horgen, Švýcarsko
e)
Průmysloví spotřebitelé ve Společenství
Degussa Goldschmidt España SA, Granollers, Španělsko
4. Období šetření
(12)
Šetření týkající se přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. července 2004 do 30. června 2005 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení toho, nakolik je přetrvávání nebo obnovení újmy pravděpodobné, zahrnovalo období od 1. ledna 2002 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(13)
Dotčeným výrobkem je stejný výrobek, jaký byl předmětem předchozího šetření. Ethanolaminy se získávají reakcí ethylenoxidu (C2H4O) se čpavkem, přičemž ethylenoxid sám se získává reakcí ethylenu s kyslíkem. Důsledkem tohoto slučování jsou tři konkurující si reakce, během nichž vznikají tři různé typy ethanolaminů: monoethanolamin (MEA), diethanolamin (DEA) a triethanolamin (TEA), podle toho, kolikrát je ethylenoxid navázán. Maximální počet kombinací je omezen počtem atomů vodíku v molekule čpavku, což jsou tři. Konečný poměr těchto tří typů je dán konstrukcí výrobního zařízení, do jisté míry však může být kontrolován prostřednictvím volby poměru čpavek/ethylenoxid (dále jen „molární poměr“). Zařízení ve Společenství obvykle používají jako zdroj energie naftu, zatímco v USA se používá zemní plyn.
(14)
Dotčený výrobek slouží jako meziprodukt nebo přísada pro povrchově aktivní látky používané v detergentech a výrobcích osobní hygieny a kosmetiky, v hnojivech a prostředcích na ochranu plodin (glyfosát), prostředcích na zpomalení koroze, mazacích olejích, pomocných přípravcích v textilním průmyslu a změkčovadlech tkanin (esterquaty), fotografických chemikáliích, v papírenských a kovodělných provozech, jako brusná a pojivová přísada při výrobě cementu a jako absorpční přísada při čištění plynů (které neutralizuje odstraňováním kyselin). Od konce roku 2004 a počátku roku 2005 se výrobek také v rostoucí míře používá při zpracování dřeva. Konečně mohou výrobek používat sami výrobci nebo jiní výrobci, kteří jsou s nimi ve spojení, při výrobě ethylenaminů.
2. Obdobný výrobek
(15)
Podobně jako při předchozích šetřeních bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v USA a prodávaný Společenství je z hlediska fyzikálních i technických charakteristik totožný s výrobkem, který ve Společenství vyrábějí a prodávají výrobci Společenství, a že ani v použití těchto výrobků nejsou žádné rozdíly. Dále bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v USA a prodávaný Společenství je totožný s výrobkem, jenž je v USA prodáván na domácím trhu. Proto je třeba všechny tyto výrobky považovat za výrobky obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping přetrvávat nebo se obnoví.
1. Předběžné poznámky
(17)
Ze čtyř vyvážejících výrobců v USA uvedených v podnětu dva při šetření spolupracovali.
(18)
Uvedení dva spolupracující vyvážející výrobci zajišťovali během období přezkumného šetření 100 % dovozu do Společenství, který činil 41 000 tun. Množství dotčeného výrobku dovezeného do Společenství a pocházejícího z USA činilo během období přezkumného šetření 16,7 % spotřeby Společenství, což představovalo pokles z 29 % v předchozím období šetření (rok 1998).
2. Dumping dovozů během období přezkumného šetření
(19)
Pokud jde o uvedené dva spolupracující vyvážející výrobce v USA, byla běžná hodnota stanovena pro každý typ dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení na základě ceny placené nebo splatné nezávislými odběrateli na domácím trhu USA, jelikož, jak bylo zjištěno, probíhá tento prodej v dostatečném množství a v běžném obchodním styku.
(20)
Stejně jako při původním šetření a při předchozím přezkumném šetření bylo i při tomto šetření zjištěno, že oni dva vyvážející výrobci v USA vyvážejí dotčený výrobek do Společenství prostřednictvím společností, které jsou s nimi ve spojení. Z tohoto důvodu byly vývozní ceny stanoveny podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům ve Společenství. Přitom bylo přihlédnuto ke všem nákladům vzniklým mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku dosaženého ve Společenství dovozními společnostmi během období přezkumného šetření.
(21)
Pro každý typ dotčeného výrobku byla běžná hodnota porovnána s průměrnou vývozní cenou na základě ceny ze závodu na stejné obchodní úrovni. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a k zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílům činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy na přepravné při vnitrozemské a námořní dopravě, dodatečné rabaty, náklady na manipulaci a balení, úvěrové náklady a dovozní cla, které byly všechny od cen dalšího prodeje odečteny, aby se dospělo k cenám ze závodu.
(22)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu, i když na nižší úrovni než při předchozím přezkumu. Vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentuální podíl ceny CIF na hranice Společenství činilo u INEOS 4,8 % a u Dow Chemical 20,3 %.
3. Vývoj dovozů v případě, že opatření budou zrušena
(23)
V návaznosti na analýzu výskytu dumpingu během období přezkumného šetření bylo zkoumáno, jak pravděpodobné je jeho přetrvání.
(24)
Zrušení opatření by vývozcům umožnilo snížit své vývozní ceny. Snížením vývozních cen by se výrobek USA stal na trhu Společenství přitažlivějším. Pokud by se vývozní ceny snížily úměrně s výší cel, činilo by dumpingové rozpětí zjišťované během období přezkumného šetření u INEOS 13,4 % a u Dow Chemical 28,3 %.
(25)
Odhaduje se, že nevyužitá výrobní kapacita v USA činila během období přezkumného šetření zhruba 90 000 tun. Toto množství bylo vypočítáno na základě informací získaných od dvou spolupracujících vyvážejících výrobců a informací z předního hospodářského tisku. V porovnání s odhadovanou celkovou instalovanou kapacitou v USA ve výši 650 000 tun znamená celková odhadovaná uspokojená poptávka a využití pro vlastní spotřebu ve výši 560 000 tun koeficient využití kapacity 86 %, což je při příznivých tržních podmínkách během období přezkumného šetření poměrně málo. Tento poměrně nízký koeficient využití kapacity byl důsledkem provozních obtíží v určitých výrobních zařízeních. Volnou kapacitu 90 000 tun je třeba porovnat s objemem vývozu z USA do Společenství během období přezkumného šetření (41 088 tun) a s celkovou spotřebou ve Společenství (246 670 tun). Znamená to, že je zde značný potenciál pro zvýšení vývozu z USA a k převzetí velkého podílu trhu Společenství. Dispozice ke zvýšenému vývozu do Společenství jsou dále posíleny zvýšením kapacity o 45 000 tun, ke kterému v roce 2006 dochází v Mexiku a v Brazílii, což jsou pro výrobce v USA významné vývozní trhy.
(26)
Závěrem lze tedy konstatovat, že je zde k dispozici určitá volná kapacita, které by se v případě, že by opatření byla zrušena, dalo využít k výrobě dalšího množství ethanolaminu a jeho prodeji na trh Společenství.
(27)
Trh ethanolaminu byl v letech 2000-2001 charakterizován výrazným nárůstem poptávky po DEA, vyvolaným jeho použitím při výrobě glyfosátových herbicidů, které slouží při postupech zaměřených na vývoj geneticky modifikovaných plodin, jež by byly vůči těmto herbicidům odolné. Na poptávce po TEA se podílí zejména odvětví cementu a výroba změkčovadel tkanin. Od roku 2004 vzrůstá trh MEA výrazně potom, co bylo v USA vydáno nařízení, jež s účinností od 1. ledna 2005 v USA zakazuje používat pro zpracování dřeva alternativní výrobky na bázi kovů; tím se poptávka po MEA zvýšila odhadem o 80 000 tun. Důsledkem je skutečnost, že kvůli vysoké poptávce jsou vysoké i světové ceny ethanolaminů.
(28)
Z šetření vyplynulo, že ceny na domácím trhu v USA jsou v průměru vyšší než průměrné prodejní ceny na trhu Společenství. Průmysloví uživatelé mají na obou trzích zřejmě podobné podmínky, protože často jde o mezinárodní společnosti, které si své zásobování zajišťují na celosvětovém základě a volí si takové dodavatele, kteří dokáží zajistit dodávky v podobném rozsahu. Ceny na domácím trhu v USA jsou však u všech typů ethanolaminů vyšší, jsou-li účtovány obchodníkům a distributorům. Tento typ prodeje probíhá na domácím trhu v USA obvykle na okamžitém základě, zatímco prodej na trhu Společenství bývá obvykle smluvně sjednán za pevných podmínek. To znamená, že se prodejní ceny na trhu Společenství stanovují na delší časové období a jsou stabilnější.
(29)
Prodej výrobků obou spolupracujících vyvážejících výrobců obchodníkům a distributorům představuje pouze 13 % objemu prodaného v USA na domácím trhu a 32 % prodeje na trhu Společenství, avšak domácí ceny v USA na stejné obchodní úrovni byly v průměru o 35 % vyšší než ceny ve Společenství. Tato skutečnost je v souladu s tím, že při okamžité povaze prodeje obchodníkům a distributorům se domácí ceny v USA přizpůsobují rychleji cenovým výkyvům. V souvislosti s rostoucími cenami budou mít ceny na domácím trhu USA tendenci setrvávat na vyšší úrovni než ceny ve Společenství. Na druhé straně ovšem představuje tato úroveň prodeje jen menší část odbytu jak na domácím trhu v USA, tak na trhu Společenství.
(30)
U průmyslových uživatelů, kteří mezi odběrateli představují většinu, by zrušení opatření pravděpodobně nemělo na hladinu cen, za které se ethanolamin prodává na trhu Společenství, výrazný vliv, protože, jak je zjišťováno, břemeno těchto opatření nesou vyvážející výrobci v USA. V tomto scénáři by byl pro tyto výrobce prodej ziskovější, takže by byli podníceni k tomu, aby vývoz na trh Společenství zvýšili. Ovšem průmysloví spotřebitelé by mohli zrušení opatření využít k tomu, aby si jak u vyvážejících výrobců v USA, tak v odvětví Společenství sjednali nižší ceny.
(31)
Vývozní ceny dotčeného výrobku na další hlavní vývozní trhy, zejména do Kanady a do Jihoafrické republiky, nevykazují žádné pravidelné znaky. Prodejní ceny jsou podle prodejních podmínek někdy nižší a někdy vyšší než v USA nebo na trhu Společenství. Při nižších přepravovaných objemech bývá obvykle prodejní cena vyšší.
(32)
V souhrnu lze konstatovat, že u obou spolupracujících vyvážejících výrobců zůstává trh USA v zásadě nejdůležitějším odbytištěm. Ovšem během období přezkumného šetření bylo 17 % výroby vyvezeno, což znamená, že prodej do Společenství a do zbytku světa hraje i nadále významnou úlohu v celkovém využití a ziskovosti instalovaných výrobních kapacit.
(33)
Z krátkodobého hlediska lze u obou spolupracujících výrobců v USA očekávat, že objem jejich vývozu zůstane přinejmenším stabilní. I v situaci, kdy jsou opatření účinná, a přes veškerou přitažlivost trhu USA totiž stále slouží svým odběratelům ve Společenství. Určitý pokles objemu vývozu lze snad v USA očekávat u výrobní společnosti INEOS po převzetí Innovene, s jejími výrobními kapacitami ve Společenství, až společnost u nabytých výrobních zařízení odstraní všechny úzké profily a rozšíří se vybudováním nových kapacit ve Společenství, což se očekává nejdříve v roce 2008. Současně se očekává, že vyvážející výrobci v USA napraví škody, které utrpěli hurikánem ve druhé polovině roku 2005, a do plného provozu se dostanou opět ve druhé polovině roku 2006 a počátkem roku 2007 pak budou vyrábět další množství, která mohou být prodávána na trh Společenství.
(34)
Pokud jde o nespolupracující výrobce v USA, jejichž podíl na výrobní kapacitě USA během období přezkumného šetření činil 27 %, není vyloučeno, že pokud by opatření pozbyla platnosti, rovněž by začali opět do Společenství vyvážet.
(35)
Byla také provedena analýza možného střednědobého (do pěti let) vývoje poptávky a výrobní kapacity ve Společenství, v USA a ve zbytku světa. Bylo analyzováno, jak předpokládaná situace v oblasti nabídky a poptávky ovlivní ve Společenství ceny. Všechny číselné údaje v následujících bodech odůvodnění vycházejí z informací získaných od BASF, Dow a INEOS a čerpaných z nejvýznamnějších referenčních publikací chemického průmyslu, jež vydávají PCI a Tecnon.
(36)
Na základě projekcí budoucí poptávky a výrobních kapacit z pohledu výrobců jak v USA, tak ve Společenství lze očekávat, že růst na trhu Společenství bude nižší než ve zbytku světa. Očekávaný průměrný roční nárůst ve Společenství se ve střednědobém výhledu bude pohybovat na úrovni 3 %, oproti 7 % v Asii a 4,2 % v celosvětovém měřítku.
(37)
V roce 2004 převyšovala poptávka na evropském trhu instalovanou výrobní kapacitu Společenství zhruba o 40 000 tun. V USA tomu bylo naopak: stávající kapacita zde přibližně o 90 000 tun převyšovala skutečné využití a prodej výrobku, což ovšem kvůli provozním problémům ve výrobě, které omezovaly dodávky odběratelům, nemělo žádný záporný vliv na vysoké ceny. Na základě porovnání očekávaného tempa růstu s ohlašovaným rozšiřováním kapacit lze od roku 2008 očekávat určitý převis kapacity nad poptávkou na trhu Společenství, zejména s ohledem na pravděpodobné uskutečnění investičních plánů INEOS ve Společenství, kterými by se instalovaná kapacita ve Společenství zvýšila o jednu čtvrtinu na jednu třetinu. Nepředpokládá se, že by tyto rozšířené kapacity byly v provozu dříve než počátkem roku 2008. I když tento nárůst kapacity může být současně částečně vyvážen snížením dovozu do Společenství a zvýšeným vývozem od výrobců ve Společenství, očekává se, že celková instalovaná kapacita ve Společenství bude během roku 2008 převyšovat poptávku na jeho trhu.
(38)
Na základě důkazů, které má Komise k dispozici, se očekává, že současná přebytečná kapacita v USA přinejmenším v krátkodobém výhledu přebytečnou zůstane, protože domácí spotřeba, jakkoli narůstá, neodčerpá volnou kapacitu, která se opět dostane do provozu. V delším časovém rámci, do roku 2010, by už neměla žádná nadbytečná kapacita zbýt, takže výrobci v USA už nebudou tolik pobízeni k tomu, aby své výrobky vyváželi. Současně existují předpovědi, podle nichž v Asii bude výrobků výrazný nedostatek. To dokládá skutečnost, že Dow Chemical utvořila společný podnik s Petronasem pod názvem Optimal a v Malajsii vybudovala závod o kapacitě 75 000 tun, který by měl zásobovat asijský trh s ethanolaminem.
(39)
V obecnější rovině se předpokládá, že do roku 2010 vzroste celosvětová výrobní kapacita ze zhruba 1 300 000 tun na 1 785 000 tun. Tento nárůst zahrnuje nové kapacity vybudované ve Společenství (+ 205 000), v USA (+80 000), v Saúdské Arábii (+ 100 000) a v Asii (+ 100 000). Celosvětová poptávka při očekávaném tempu růstu 4,2 % by se do roku 2010 zvýšila na hodnotu mezi 1 550 000 a 1 700 000 tun. Vzhledem k tomu, že část nadbytečné kapacity je pohlcena přerušením provozu kvůli údržbě a že z tohoto důvodu je potřebná určitá rezerva, bude podle předpovědi na rok 2010 ve Společenství přebytek kapacity, v USA bude nabídka a poptávka vyrovnaná a v Asii a ve zbytku světa bude výrobku nedostatek. V souhrnu z toho vyplývá, že ani rozšiřování kapacit nebude pro vyvážející výrobce v USA představovat podnět k tomu, aby na trhu Společenství uplatňovali dumping, protože v celosvětovém měřítku budou nabídka s poptávkou vyrovnané. Je však třeba poznamenat, že toto hodnocení se týká vývoje ve střednědobém výhledu, tj. do let 2008-2010.
(40)
Je třeba připomenout, že během období přezkumného šetření byl dumping zjištěn u obou spolupracujících vyvážejících výrobců, avšak v menší míře než při předchozím přezkumném šetření.
(41)
Oproti předchozímu přezkumnému šetření poklesl tržní podíl vývozu z USA z 29 % na 16,7 %. V USA je zjišťována volná kapacita ve výši 90 000, nízká spotřeba během období šetření byla důsledkem přechodných událostí a odhadem u 27 % instalované kapacity v USA nemohlo být využití kvůli chybějící spolupráci prošetřeno. Nelze zcela vyloučit, že pokud budou opatření zrušena, vrátí se tito nespolupracující výrobci na trh Společenství s dumpingovými cenami. Jakkoli se očekává, že poptávka bude na trhu USA vyšší než ve Společenství, předpokládá se, že přebytečná kapacita v USA bude absorbována pouze ve střednědobém výhledu. Dále, aby se udržela ziskovost instalovaných výrobních kapacit, budou v případě, že opatření budou zrušena, všichni výrobci podníceni k tomu, aby svůj odbyt na trhu Společenství zvýšili.
(42)
Závěrem lze tedy konstatovat, že pokud budou opatření zrušena, je pravděpodobné, že dumping bude přetrvávat, a je zde nebezpečí, že nárůst objemu dovozu může vyvolávat tlak na to, aby se ceny ve Společenství snižovaly, přinejmenším ve střednědobém výhledu.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
(43)
Uvedení tři žádající výrobci Společenství při šetření plně spolupracovali. Během období přezkumného šetření zajišťovali 80 % výroby Společenství. Ve Společenství je sice ještě jeden podpůrný výrobce, který poskytl informace zejména týkající se své výroby, avšak v úplnosti dotazník nezodpověděl. Proto na něj bylo rovněž pohlíženo jako na nespolupracujícího.
(44)
Je třeba poznamenat, že od přijetí nařízení (ES) č. 1603/2000, které zavedlo nyní platná opatření, Union Carbide Ltd (Spojené království), kterou převzala Dow Chemical Company, již ve Společenství ethanolamin nevyrábí. Kromě toho se BP Chemicals přejmenovala na Innovene a Condea se přejmenovala na Sasol. Konečně INEOS Oxide Ltd. se sídlem ve Spojeném království, jež je mateřskou společností INEOS Americas LLC, získala dne 16. prosince 2005 Innovene. Obě společnosti, INEOS Americas LLC i Innovene, i nadále v řízení plně spolupracovaly.
(45)
Takto jsou tedy třemi výrobci ve Společenství BASF AG, Innovene a Sasol; ty ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 představují výrobní odvětví Společenství.
(46)
Ze šetření vyplynulo, že podobně jako při předchozím přezkumném šetření je část výroby ethanolaminu ve Společenství určena pro vnitřní či vlastní spotřebu. Tento podíl se odhaduje zhruba na jednu třetinu celkové výroby Společenství, stejně jako při předchozím přezkumném šetření. Výroba pro vlastní spotřebu byla zjištěna v prostorách jednoho ze tří výrobců tvořících výrobní odvětví Společenství. Tento výrobce má v provozu závod, který je určen a využíván výhradně pro účely vlastní spotřeby. Šetřením se potvrdilo, že žádající výrobci Společenství nenakupují dotčený výrobek pro účely obchodování ani pro vlastní spotřebu od nezávislých stran, ať již ve Společenství nebo mimo ně. Ethanolamin pro vlastní spotřebu se proto nepovažuje za konkurenci ethanolaminu dostupného na trhu Společenství (dále jen volný trh).
E. SITUACE NA TRHU SPOLEČENSTVÍ
1. Spotřeba na trhu Společenství
Spotřeba Společenství
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Tun celkem
283 992
331 194
358 830
366 645
Index
100
117
126
129
Tun pro vlastní spotřebu
97 768
107 539
118 584
119 975
Index
100
110
121
123
Tun na volném trhu
186 224
223 655
240 246
246 670
Index
100
120
129
132
Pramen: Statistiky Eurostatu a odpovědi na dotazník.
(47)
Při stanovování celkové spotřeby Společenství se vycházelo z výroby, od které byl odečten dovoz všech výrobců ve Společenství a dovoz ze třetích zemí pro trh Společenství. Oproti roku 2002 vzrostla spotřeba během období přezkumného šetření o 83 000 tun, tj. o 29 %. Tento nárůst byl obzvláště výrazný mezi léty 2002 a 2003 (+48 000 tun, tj. + 17 %) a pokračoval i v roce 2004 a během období přezkumného šetření, i když pomalejším tempem. Spotřeba narůstala v důsledku rostoucí poptávky po ethanolaminech v širokých a rozšiřujících se oblastech použití. Nejvíce se od roku 2002 na poptávce podílely v případě DEA výroba glyfosátu, v případě TEA výroba esterquatů a v případě MEA zpracování dřeva.
(48)
Spotřeba na volném trhu vzrostla během posuzovaného období o 60 000 tun, tj. o 32 %, z čehož 37 000 tun, tj. 20 %, připadá na období mezi léty 2002 a 2003.
(49)
Pokud jde o trh vlastní spotřeby, vzrostla spotřeba kvůli narůstajícímu používání ethanolaminů při výrobě dalších chemikálií o 22 000 tun, tj. o 23 %.
2. Dovoz z USA: objem, podíl na trhu a dovozní ceny
Dovoz z USA
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Tun
46 075
40 576
40 512
41 088
Index
100
88
88
89
Podíl na trhu
24,7 %
18,1 %
16,9 %
16,7 %
Dovozní cena v EUR/tunu
979,63
915,15
975,09
995,55
Index
100
93
100
102
Pramen: Statistiky Eurostatu a odpovědi na dotazník.
(50)
Objem dovozu do Společenství z USA poklesl během let 2002 a 2003 o 12 % a od té doby na této hodnotě setrval. Podíl na trhu, stanovený na základě spotřeby na volném trhu, poklesl během posuzovaného období z 24,7 % na 16,7 %, tedy o 8 procentních bodů. Souběžně s poklesem dovozu a podílu na trhu došlo mezi léty 2002 a 2003 i k celkovému 7 % poklesu průměrné dovozní ceny. Mezi léty 2002 a 2003 se vyvážející výrobci na nárůstu spotřeby na volném trhu ve Společenství nepodíleli. Ani po roce 2003 nezvýšili vyvážející výrobci v USA svůj podíl na trhu, i když dovozní ceny opět vzrostly. Na trhu prodejců by taková zvýšená přitažlivost obvykle vedla ke zvýšení odbytu, avšak kvůli provozním obtížím a ještě přitažlivějším podmínkám na domácím trhu USA se vyvážející výrobci v USA na trh Společenství oproti očekávání nevrátili.
(51)
Je třeba poznamenat, že výše uvedené cenové údaje byly čerpány z dovozních statistik Eurostatu. Ty ve směsi výrobků nerozlišují a zahrnují různé obchodní podmínky, které nelze porovnávat s těmi, jež uplatňují ostatní subjekty na trhu Společenství. Bylo provedeno přesné porovnání cen dumpingového dovozu s cenami výrobců Společenství na stejné obchodní úrovni, jak je vysvětleno dále v 53. bodě odůvodnění. Během posuzovaného období průměrná dovozní cena mírně, o 2 %, vzrostla. Všechen dovoz do Společenství pocházející z USA se uskutečnil prostřednictvím dovozců, kteří jsou s výrobci ve spojení, takže dovozní ceny jsou převodními cenami v rámci skupiny dané společnosti. Při předchozím přezkumném šetření bylo zjištěno, že tyto dovozní ceny jsou nastaveny uměle tak, aby alespoň částečně pohlcovaly tehdy uplatňovaná antidumpingová opatření. Dovozci ve spojení ve Společenství utrpěli během minulého období přezkumného šetření značné ztráty a ziskové rozpětí, které uplatňovali mezi nákupní cenou (skutečnou dovozní cenou) a cenou při dalším prodeji na trhu, nepostačovalo ke krytí nákladů vzniklých mezi dovozem a dalším prodejem. To bylo důvodem, proč předchozí přezkumné šetření vedlo k revizi formy antidumpingových opatření a proč byly stanoveny specifické pevné celní sazby na tunu.
(52)
V rámci současného přezkumného řízení bylo zjištěno, že jak vyvážející výrobci v USA, tak s nimi spojení dovozci měli během období přezkumného šetření zisk a že ziskové rozpětí dovozců spojených s výrobci odpovídalo tržním podmínkám. Prodejní ceny v porovnání s běžnou hodnotou nebo výrobními náklady přinášely odpovídající zisk všem společnostem činným na trzích charakterizovaných vysokými prodejními cenami.
(53)
Z porovnání dovozních cen CIF na hranice Společenství účtovaných nezávislým odběratelům se zahrnutím antidumpingových cel s cenami ze závodu uplatňovanými výrobním odvětvím Společenství u výrobků téhož typu a na stejné obchodní úrovni vyplynulo, že u prodejních cen výrobního odvětví Společenství dochází k podbízení mezi 7,3 % a 17,5 %.
3. Dovoz ze třetích zemí: objem, podíl na trhu a dovozní ceny
Dovoz ze třetích zemí
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Tuny
17 596
18 688
12 276
8 773
Index
100
106
70
50
Podíl na trhu
9,4 %
8,4 %
3,4 %
2,4 %
Dovozní cena v EUR/tunu
1 034,23
970,75
982,67
955,24
Index
100
94
95
92
Pramen: Statistiky Eurostatu.
(54)
Dovoz ze třetích zemí poklesl během posuzovaného období na polovinu. Tržní podíl hlavních ostatních vývozních zemí, zejména Ruska a Íránu, se stal okrajovým. Podle spotřebitelského odvětví je tato klesající tendence důsledkem toho, že z těchto dvou zemí bylo obtížné získat přesně požadovaná množství v přesných dodacích termínech.
4. Hospodářská situace ve výrobním odvětví Společenství
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Výroba v tunách
206 481
242 350
279 307
290 625
Index
100
117
135
141
Kapacita v tunách
263 320
273 820
302 070
311 820
Index
100
104
115
118
Využití kapacity
78,4 %
88,5 %
92,5 %
93,2 %
(55)
Během posuzovaného období vzrostla výroba o 41 %, přičemž kapacita se zvýšila pouze o 18 %, což znamená, že došlo k lepšímu využití kapacity, a to z 78,4 % na 93,2 %.
(56)
Nárůst výrobní kapacity mezi léty 2002 a 2003 je nepodstatný a odráží určité zlepšení účinnosti. Od roku 2004 lze pozorovat výrazné odstraňování úzkých profilů a rozšiřování nových kapacit.
Zásoby
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Tuny
9 543
10 883
10 228
7 596
Index
100
114
107
80
(57)
Stav zásob, který se porovnává v období let 2002-2004 koncem jednotlivých let, do určité míry kolísá podle objednávek. Koncem období přezkumného šetření je úroveň nižší, vztahuje se však k datu 30. června 2005, takže není zcela srovnatelná s hodnotami koncem roku. Je tomu tak proto, že s ohledem na nižší poptávku průmyslových spotřebitelů v letních měsících plánují společnosti nižší výrobu a zajišťují údržbu výrobních zařízení.
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Objem prodeje v tunách
130 214
144 103
167 054
175 953
Index
100
111
128
135
Podíl trhu na celkové spotřebě (včetně spotřeby pro vlastní výrobu)
45,9 %
43,5 %
46,6 %
48,0 %
Podíl trhu na spotřebě na volném trhu
69,9 %
64,4 %
69,5 %
71,3 %
Prodejní cena v EUR/tunu (prodej na volném trhu)
801,77
758,49
835,68
936,08
Index
100
95
104
117
(58)
Objem prodeje výrobního odvětví Společenství odběratelům, kteří s ním nejsou ve spojení, vzrostl během posuzovaného období o 35 %. Tržní podíl celkové spotřeby Společenství i spotřeby na volném trhu ukazuje, že po ztrátě trhu mezi roky 2002 a 2003 se tržní podíl během období přezkumného šetření stabilizoval a ustálil se na 48 % z hlediska celkové spotřeby a na 71,3 % na volném trhu. Průměrná cena při prodeji odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se vyvíjela podobně; po poklesu o 5 % mezi roky 2002 a 2003 byla cena na volném trhu během období přezkumného šetření o 17 % vyšší než v roce 2002.
(59)
Oproti cenové hladině během období přezkumného šetření předchozího přezkumného šetření, které splývalo s kalendářním rokem 1998, byly prodejní ceny v roce 2004 a během současného období přezkumného šetření v průměru o 22,7 % a 37,5 % vyšší než v roce 1998. Na výrobu určenou pro vlastní spotřebu v integrovaných výrobních závodech se nevystavují faktury.
(60)
Spotřeba během uplynulého desetiletí soustavně rostla, a to ze 152 000 tun v roce 1995 na 367 000 tun během období přezkumného šetření, což představuje roční nárůst o 9,7 %. V pozdějším období, od roku 2002 do období přezkumného šetření, činil růst spotřeby během posuzovaného období v průměru ročně 10,7 %, oproti 7 % ročnímu nárůstu kapacity. Tímto vývojem byly ve Společenství podporovány vysoké ceny, přičemž současně bylo výrobní odvětví Společenství podníceno k významnému zlepšení stupně využití kapacity, a to ze 78,4 % na 93,2 %, což vedlo ke 14,5 % ročnímu růstu výroby. V absolutních číslech vzrostla výroba o 84 000 tun a spotřeba o 83 000 tun, přičemž kapacita se zvýšila pouze o 48 500 tun.
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Průměrné náklady výroby v EUR/tunu
779,53
749,85
746,84
790,60
Index
100
96
96
101
(61)
Vysoká a rostoucí poptávka oproti nižšímu tempu nárůstu kapacity a celkovému poklesu dovozu ustálila cenu ethanolaminu ve Společenství. Navíc prodejní marže nebyly během posuzovaného období výrazně ovlivněny plnými výrobními náklady na jednu tunu, neboť zvýšení cen bylo způsobeno především vývojem na trhu. Nárůst výrobních nákladů o 5,9 % od roku 2004 do období přezkumného šetření byl způsoben vzrůstem cen nafty, která slouží jako ropný energetický zdroj při výrobě ethylenoxidu, jenž je ve Společenství hlavní surovinou pro výrobu ethanolaminu.
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost
102
103
101
102
Index
100
101
99
99
Produktivita v tunách na jednoho zaměstnance
2 016
2 354
2 755
2 861
Index
100
117
137
142
Mzdy v tisících eur
6 860
7 526
8 018
7 598
Index
100
110
117
111
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech
66 976
73 105
79 097
74 797
Index
100
109
118
112
(62)
Zaměstnanost na úrovni odvětví Společenství pro výrobu obdobného výrobku zůstávala během posuzovaného období stálá. Výroba je většinou automatizována, takže se nevyznačuje vysokou pracovní náročností. Současně díky soustavnému zlepšování a odstraňování nedostatků výrobních zařízení vzrostla produktivita během posuzovaného období o 42 %.
(63)
Mzdy vzrostly během posuzovaného období o 11 %, s vrcholem v roce 2004, což lze připsat restrukturalizaci a propouštění u jednoho z výrobců Společenství, kteří podali podnět. Průměrná mzda na jednoho zaměstnance se vyvíjela podobně.
Prodej nezávislým subjektům ve Společenství
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Hodnota prodeje v tisících EUR
104 402
109 301
139 603
164 705
Index
100
105
134
158
Výrobní náklady v tisících EUR
101 506
108 056
124 763
139 100
Index
100
106
123
137
Ziskovost
2,8 %
1,1 %
10,6 %
15,5 %
(64)
Ziskovost prodeje dotčeného výrobku nezávislým subjektům ve Společenství na volném trhu během posuzovaného období vzrostla z 2,8 % v roce 2002 až na 15,5 % během období přezkumného šetření po poklesu na 1,1 % v roce 2003. Toto zvýšení ziskovosti od roku 2003 je třeba vidět v souvislosti se stálým dovozem z USA a s rostoucí poptávkou, v jejichž důsledku došlo k nárůstu odbytu i cen, který byl během roku 2004 a období přezkumného šetření výraznější než nárůst výrobních nákladů.
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Investice v tisících EUR
1 170
9 975
687 478
388 476
Index
100
852
58 750
33 198
Návratnost investic
2,2 %
0,9 %
10,2 %
17,6 %
(65)
Cenové hladiny dosažené ve Společenství určují, zda budou mít společnosti tendenci budovat další kapacity. Během období 2002-2003 nebyla návratnost investic považována za dostatečně vysokou na to, aby povzbuzovala k budování dalších výrobních zařízení. Proto se společnosti omezovaly na to, že odstraňovaly nedostatky ve výrobě a zvyšovaly účinnost. Soustavně rostoucí poptávka ve spojení s pouze omezeným nárůstem kapacity zvyšovala ceny, a to do té míry, že od roku 2004 přichází opět v úvahu uskutečňování investičních projektů, které byly dosud odkládány.
(66)
Pokud jde o schopnost získávat kapitál, je třeba poznamenat, že výroba ethanolaminu představuje jen malou část celkové výroby chemických výrobků výrobním odvětvím Společenství, které většinou zahrnuje velké mezinárodní chemické společnosti, vyznačující se značnými celkovými peněžními toky, samofinancováním a úvěrovou schopností. To znamená, že výrobní odvětví Společenství obecně nemělo se získáváním kapitálu žádné větší problémy.
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Peněžní tok v tisících EUR
4 842
3 301
16 863
27 596
Index
100
68
348
570
Peněžní tok z obratu
4,6 %
3,0 %
12,1 %
16,6 %
(67)
Vývoj peněžního toku je dalším důkazem vzájemného propojení mezi cenou, ziskovostí a návratností investic. Po nízkých úrovních peněžního toku v letech 2002 a 2003 se výrobní odvětví Společenství vracelo od roku 2004 u peněžního toku ve vztahu k obratu k dvouciferným číslům a jeho hladina je ve většině firem dostatečně vysoká k tomu, aby přímé financování směrovala ve výrobě ethanolaminů k novým investicím.
(68)
Během posuzovaného období těžilo výrobní odvětví Společenství z růstu trhu, jak to dokládá nárůst tržního podílu celkové spotřeby ze 45,9 % na 48 % a jeho tržního podílu na volné spotřebě ze 69,9 % na 71,3 %.
(69)
Dumping během období přezkumného šetření přetrvával, i když v menší míře, než jak bylo zjištěno při předchozím přezkumném šetření.
(70)
Jak je uvedeno výše, mělo výrobní odvětví Společenství možnost zotavit se z minulého dumpingu, zejména z hlediska prodejních cen a ziskovosti.
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Objem vývozu v tunách
15 631
15 278
16 709
17 428
Index
100
98
107
111
(71)
Objem vývozu výrobního odvětví Společenství do třetích zemí vzrostl během posuzovaného období o 11 %, což odpovídá průměrnému ročnímu růstu o 4 %; to je v podstatě ve shodě s růstem celosvětové spotřeby. Je to dokladem skutečnosti, že výrobní odvětví Společenství je na světových trzích schopné zapojit se do hospodářské soutěže.
5. Závěry o situaci na trhu Společenství
(72)
Množství ethanolaminu spotřebovaného na trhu Společenství vzrostlo během posuzovaného období o 29 %, zatímco dovoz z USA o 11 % poklesl. Současně se výrobnímu odvětví Společenství podařilo zvýšit objem odbytu, a tím stabilizovat a dokonce o něco zvýšit svůj podíl na trhu.
(73)
Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství se zlepšila ve většině hospodářských ukazatelů, jakými jsou výroba (+ 41 %), výrobní kapacita (+ 18 %) a její využití, objem prodeje (+ 35 % čili +45 000 tun) a jeho hodnota (+ 58 %), produktivita, podíl na trhu (+ 2 procentní body), peněžní tok a ziskovost a investice a jejich návratnost. Vývoj výrobních nákladů na tunu zůstal pod vývojem prodejních cen. Mimoto těžilo výrobní odvětví Společenství z růstu trhu Společenství a drželo krok s vývojem celosvětové poptávky, jelikož jeho vývozní aktivita v objemovém vyjádření vzrostla o 11 %.
(74)
Lze tedy uzavřít tak, že s ohledem na vývoj ukazatelů výrobního odvětví Společenství se situace tohoto odvětví posuzuje jako dobrá. Nebylo zjištěno, že by přetrvávala podstatná újma. Proto bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by se újma obnovila, pokud by byla opatření zrušena.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(75)
Připomíná se, že vyvážející výrobci v USA uplatňovali dumping i během období přezkumného šetření, i když na nižší úrovni než při předchozím přezkumu. Za předpokladu, že by vývozní ceny byly sníženy úměrně, by zrušení opatření mohlo u spolupracujících vyvážejících výrobců vést k dumpingovému rozpětí mezi 13,4 % a 28,3 %; chování nespolupracujících výrobců, jejichž podíl na dovozu činil při původním šetření 42 %, zůstává ovšem neznámé. Tito nespolupracující výrobci, na které se vztahují nejvyšší antidumpingová opatření, by také byli nejvíce podníceni k tomu, aby se na trh Společenství vrátili, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(76)
Na trhu USA přitom v současnosti existuje volná kapacita odhadem 90 000, jež bude k dispozici, jakmile budou odstraněny provozní problémy a pozůstatky po účincích hurikánu.
(77)
Proto se dochází k závěru, že pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné, že by dumping přetrvával, a že je zde nebezpečí zvýšeného objemu dovozu, což by přinejmenším v krátkodobém výhledu vyvolalo tlak na snižování cen ve Společenství.
(78)
Je obvyklé, že by nárůst dumpingového dovozu vyvolal tlak na snižování prodejních cen a měl by nepříznivý vliv na ziskovost výrobního odvětví Společenství a jeho finanční zotavování, ke kterému během posuzovaného období docházelo. V této souvislosti je třeba poznamenat, že pokud by byla opatření zrušena, úroveň podbízení by výrazně vzrostla.
(79)
Očekává se, že se výrobci v USA při využívání základní suroviny, ethylenoxidu, do určité míry přeorientují z výroby monoethylenglykolu (MEG) na výrobu ethanolaminu.
(80)
Surovina ethylenoxid se používá při výrobě dalších chemických výrobků nebo derivátů, většinou ethylenglykolů, a zejména monoethylenglykolu (MEG). Pro vysokou výbušnost a toxicitu ethylenoxidu, kvůli kterým se na něj vztahují zvláštní ekologické, zdravotní, bezpečnostní a obranné předpisy, je jeho kapacita omezena pouze na několik míst ve světě. Proto závisí rozdělení ethylenoxidu na tržních cenách jeho derivátů.
(81)
Historicky zde existovala určitá cenová hierarchie: cena ethylenu byla vyšší než cena MEG a cena ethanolaminu byla vyšší než cena jak ethylenu, tak MEG. Od konce roku 2003 však ceny MEG ve Společenství výrazně vzrostly a převýšily tak ceny ethylenu a v určitých obdobích i ethanolaminu. Z tohoto důvodu se využívání ethylenoxidu v rostoucí míře přesměroval k výrobě MEG, čímž se ethylenoxid stává na trhu poměrně vzácnějším, a současně se tak přispívá k tomu, že ceny ethanolaminu zůstávají poměrně vysoké.
(82)
Země Středního východu však v současnosti zkoumají kapacitu ethylenglykolu na bázi nafty. Předpokládá se, že v brzké době budou uvedeny do provozu nové kapacity pro výrobu MEG v Kuvajtu (za spoluúčasti Dow Chemical), Saúdské Arábii a Íránu. Jelikož nafta je ropný materiál, skýtá to těmto zemím z nákladového hlediska zjevnou komparativní výhodu. Lze proto očekávat, že cena MEG v krátké době poklesne a že výrobci v USA budou mít méně možností prodávat MEG zejména v Asii, kde se čínský textilní průmysl a výroba polyesterů již v současnosti podílí na světové spotřebě MEG více než z 30 %. Tomu by tak bylo zejména u jednoho z nespolupracujících vyvážejících výrobců, který je v současnosti významným vývozcem MEG do Asie. Proto lze očekávat, že výrobci v USA by se přeorientovali spíše na výrobu ethanolaminu, čímž by se vyvolal tlak na snižování cen a potřeba nalézt další odběratele mimo domácí trh USA, tedy i na trhu Společenství.
(83)
Máme-li na paměti současnou stabilní situaci výrobního odvětví Společenství, závisí pravděpodobnost toho, že se újma vyplývající z tlaku na snižování cen obnoví, také na míře tohoto cenového poklesu a na vývoji dalších faktorů, jako jsou výrobní náklady a možnost přenést zvýšené náklady na odběratele. Z tohoto hlediska bylo zjišťováno, jaká byla situace po období přezkumného šetření.
(84)
Byly shromážděny další údaje k ověření, zda závěry učiněné na základě analýzy posuzovaného období a úžeji období přezkumného šetření platí i pro druhou polovinu roku 2005 a prvních pět měsíců roku 2006.
(85)
Ve druhém semestru roku 2005 vzrůstaly ceny všech typů ethanolaminů na trhu Společenství dále o 11,4 až 14,7 %. Na trhu USA byl průměrný cenový nárůst dokonce ještě výraznější, zde činil 22 %. Přechodný nedostatek na domácím trhu USA byl v prvé řadě důsledkem škod způsobených hurikánem v Louisianě.
(86)
Tento vývoj pokračoval i během prvních pěti měsíců roku 2006, ovšem výrazně nižším tempem: ceny vzrostly ve Společenství o 2,8 až 4 % a na domácím trhu USA o 9,9 %, což ukazuje, že se místní provozní problémy postupně řešily a škody se napravovaly.
(87)
Ceny ropy během druhé poloviny roku 2005 v porovnání s obdobím přezkumného šetření výrazně vzrostly, v průměru zhruba o 30 %, což dále ovlivnilo náklady na naftu, jejichž nárůst začal ve druhé polovině období přezkumného šetření (první pololetí roku 2005). Ceny dovozu z USA do Společenství se zřejmě přizpůsobovaly růstu cen surovin méně rychle, částečně kvůli pomalejšímu přizpůsobování smluvních cen a snahám ochránit podíl na trhu, částečně protože ve výrobních zařízeních výrobců v USA se jako energetický zdroj používá místo nafty plyn, přičemž nárůst cen plynu za nárůstem ceny ropy zaostává.
(88)
Do prvních pěti měsíců roku 2006 ceny ropy dále rostly, v průměru o 10 %, což mělo nepříznivý vliv na ziskovost výrobního odvětví Společenství, protože došlo k ohybu růstového vývoje prodejních cen.
(89)
Při zkoumání vývoje po období šetření zjišťujeme ve vývoji trhu Společenství s ethanolaminem obrat. Prodejní ceny zřejmě dosáhly stropu a u některých typů ethanolaminu se dokonce projevil slabý pokles. Ukazuje se, že nárůst výrobních nákladů se nepřevádí snadno na vyšší prodejní ceny pro odběratele. V současnosti však není jasné, nakolik v sobě narůstající výrobní náklady a tlak způsobující pokles ziskovosti nese situaci způsobující výrobnímu odvětví Společenství újmu ve střednědobém výhledu.
(90)
Pokud budou opatření zrušena, je v krátkodobém výhledu pravděpodobné, že dojde k výraznému nárůstu dumpingového dovozu z USA do Společenství, což vyvolá tlak na snižování cen.
(91)
Ve střednědobém výhledu by situaci mohl ještě zhoršovat nárůst výroby ethanolaminu v USA v reakci na ztížené možnosti odbytu MEG, což bude výrobce v USA nutit hledat si další odbytiště, čímž větší objemy přesměrují na trh Společenství.
(92)
Také zjevný konec nárůstu prodejních cen počátkem roku 2006 a nepříznivý vývoj výrobních nákladů způsobený vývojem cen ropy má zřejmě záporný vliv na ziskovost výrobního odvětví Společenství.
(93)
Všechny tyto faktory poukazují na to, že obnovení újmy je pravděpodobné. Některé z výše uvedených závěrů však vycházejí z vývoje, který lze očekávat až ve střednědobém výhledu.
G. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
1. Předběžná poznámka
(94)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování současných antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Společenství jako celku. Při stanovování zájmu Společenství se posuzovaly všechny jednotlivé zúčastněné zájmy, tj. zájmy výrobního odvětví Společenství, dovozců, obchodníků, velkoprodejců a průmyslových spotřebitelů dotčeného výrobku.
(95)
Je třeba připomenout, že při předchozích šetřeních se mělo za to, že opatření nejsou proti zájmu Společenství. Současné šetření je navíc přezkumem před pozbytím platnosti, což znamená, že je analyzována situace, ve které se antidumpingová opatření uplatňují.
(96)
V této situaci bylo zkoumáno, zda zde přes závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy nejsou závažné důvody vedoucí k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství opatření dále zachovávat.
2. Zájem výrobního odvětví Společenství
(97)
Připomíná se, že během období přezkumného šetření k dumpingu stále docházelo a že je pravděpodobné, že dumping bude u dotčeného výrobku pocházejícího z USA přetrvávat a že se újma způsobovaná výrobnímu odvětví Společenství obnoví.
(98)
Prokázalo se, že výrobní odvětví Společenství je schopné života a dokáže obstát v hospodářské soutěži, jak to potvrzuje příznivý vývoj většiny hospodářských ukazatelů, zejména ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. Dříve uložená antidumpingová opatření přispívají k současné cenové hladině na trhu Společenství, díky které může výrobní odvětví Společenství opět dosahovat ziskovosti vedoucí k dostatečné návratnosti investic, a to v míře, kdy se investice do nových kapacit stávají z hospodářského hlediska proveditelnými. Zejména INEOS, vyvážející výrobce v USA, který se po převzetí Innovene stal de facto výrobcem ve Společenství, oznámil významné investice ve Společenství. Přetrvávající opatření by přispívala k udržení ziskovosti také tohoto investičního projektu. Proto je v zájmu výrobního odvětví Společenství, aby byla opatření proti dumpingovým dovozům z USA zachována.
3. Zájmy dovozců a obchodníků nebo velkoprodejců
(99)
Z toho, že žádný obchodník ani velkoprodejce nespolupracoval, lze vyvodit, že zrušení nebo obnovení opatření nebude mít na tyto účastníky výraznější dopady. Mimoto nebyli při šetření zjištěni žádní nezávislí dovozci; všechen dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z USA do Společenství probíhá zřejmě přes dovozce, kteří jsou s vyvážejícími výrobci v USA ve spojení.
(100)
Pokračujícím uplatňováním opatření se nezmění současná situace dovozců, kteří jsou ve spojení s výrobci a u nichž bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření měli zisky s rozpětím, které odpovídá tržním podmínkám. Ukončení opatření by bylo samozřejmě v zájmu dovozců, kteří jsou s výrobci ve spojení, pokud by to nemělo vliv na prodejní ceny pro odběratele a pokud by se vyvážející výrobci v USA nedožadovali zčásti nebo zcela výsledného zvýšeného ziskového rozpětí při stanovování cen, za něž mohou dovozci, kteří jsou s výrobci ve spojení, ethanolamin nakupovat.
4. Zájem průmyslových spotřebitelů
(101)
S ohledem na skutečnost, že pokračování opatření by představovalo již druhé prodloužení antidumpingových opatření, byla zvláštní pozornost věnována zájmu průmyslových odběratelů.
(102)
Do tohoto šetření se zapojili pouze spotřebitelé z oblasti výroby esterquatu. Dotazník zodpověděl jeden průmyslový odběratel, jehož podíl na celkovém vývozu z USA činil během období přezkumného šetření zhruba 14 %, další dva spotřebitelé sdělili svá stanoviska a poskytli údaje o nákladové struktuře výroby hotových výrobků. Esterquaty se vyrábějí z TEA a slouží jako změkčovadla tkanin, uváděná do maloobchodní sítě takzvanými „výrobci pracích prášků“, jako jsou Procter & Gamble, Unilever, Henkel, Benckiser nebo Colgate. Tito průmysloví spotřebitelé tvrdí, že by nárůst ceny TEA ohrozil jejich podniky a že na trhu Společenství je nabídka nedostatečná. Pokud by byla antidumpingová opatření zrušena, oba problémy by se zmírnily. Mimoto je v případě, že se nezvýší ziskovost výroby esterquatu, údajně ohrožena i další výroba ve Společenství.
(103)
Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření činil podíl TEA na celkových výrobních nákladech esterquatů zhruba 23 %, což sice představuje nárůst ze 22 % v roce 2003, avšak celkově se blíží stavu z roku 2002, tj. prvního roku posuzovaného období. Při pozorovaném cenovém vývoji TEA lze očekávat, že po období přezkumného šetření bude podíl TEA na plných nákladech hotového výrobku ještě významnější. Je zřejmé, že zrušením antidumpingových opatření by se přinejmenším v krátkodobém výhledu zmenšilo břemeno nákladů TEA jako suroviny. Tímto snížením nákladů by se za předpokladu, že se zrušení opatření v plné míře odrazí na nižší nákupní ceně, snížily náklady na TEA zhruba o 7 %. Na plných výrobních nákladech hotových výrobků by se tato skutečnost projevila poklesem zhruba o 1 %, přičemž ziskovost by se zvýšila o totéž rozpětí.
(104)
Bylo zjištěno, že ziskovost výroby esterquatu během posuzovaného období skutečně poklesla, a to zhruba z 18 % na 8 %. Zdá se však, že hlavním působícím faktorem zde byl pokles prodejních cen esterquatů, celkem o 6 % během posuzovaného období, v důsledku čehož podíl výrobních nákladů na prodejních cenách vzrostl téměř o 10 %. V odvětví zřejmě působil vliv přesunu na východ, zejména do Ruska, kde jsou nižší náklady obecně, konkrétně ovšem při nákupu další suroviny, „mastné thalokyseliny“. Tento výrobek vyráběný z hovězích tkání lze nahradit rostlinným „palmstyrenem“, jehož nabídka je na východě širší. Mimoto výrobci pracích prášků z důvodů efektivity vyžadují, aby byli jejich dodavatelé zastoupeni na místě, což může být hlavním důvodem případného přemístění za hranice Společenství.
(105)
Nakonec bylo prověřováno tvrzení o nedostatku nabídky TEA ve Společenství a na základě nabídek některých výrobců, které nebyly dotčenými spotřebiteli akceptovány, bylo zjištěno, že je toto tvrzení neopodstatněné.
(106)
V souhrnu lze konstatovat, že je sice pravda, že u těch průmyslových spotřebitelů, kteří se zapojili, vyvolává nárůst cen TEA nepříznivý tlak na výrobní náklady hotových výrobků, tento tlak je však vcelku omezený a zrušení antidumpingových opatření by mělo jen okrajový kladný vliv. Mnohem významnější vliv byl shledán u jiných faktorů, jako jsou náklady na suroviny nebo požadavky, které na výrobky kladou zákazníci. Bylo proto rozhodnuto, že prodloužení platnosti opatření by nemělo závažný dopad na průmyslové uživatele.
5. Závěr o zájmu Společenství
(107)
Šetření ukázalo, že současná antidumpingová opatření přispěla ke zotavení výrobního odvětví Společenství. Výrobní odvětví Společenství by mělo z pokračujících opatření prospěch v tom, že by se udržely současné ziskové ceny, což by umožňovalo provádět další investice. Uplynutí doby platnosti opatření by toto zotavování ohrozilo. Proto je prodloužení platnosti opatření v zájmu výrobního odvětví Společenství.
(108)
Žádní dovozci, kteří by nebyli s výrobci ve spojení, zřejmě neexistují a nezávislí obchodníci nebo velkoprodejci se nezapojili. Všechen dovoz výrobků pocházejících z USA probíhá prostřednictvím obchodníků, kteří jsou s výrobci ve spojení, a jejich zisková rozpětí odpovídala během období přezkumného šetření tržním podmínkám.
(109)
Dále se ukazuje, že v minulosti neměla současná opatření zjevně žádný významný záporný vliv na hospodářskou situaci spotřebitelů. Podle údajů shromážděných při současném šetření nebyl žádný cenový nárůst způsobený antidumpingovými opatřeními, pokud k němu vůbec došlo, nijak neúměrně vysoký v porovnání s prospěchem, který mělo výrobní odvětví Společenství z toho, že se narovnala narušení obchodu vyvolaná dumpingovými dovozy.
(110)
Pokud jde o zájem Společenství, dochází se tedy k závěru, že nejsou žádné závažné důvody, proč by se v ukládání současných antidumpingových opatření týkajících se dovozů ethanolaminů pocházejících z USA nemělo pokračovat.
(111)
Proto se považuje za vhodné, aby byla současná antidumpingová opatření proti dovozu ethanolaminů pocházejících z USA zachována.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(112)
Všechny strany byly zpraveny o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Stranám byla také stanovena lhůta, ve které mohly po oznámení podat připomínky a námitky.
(113)
Šetření ukázalo, že v dotčené zemi jsou volné kapacity a že během období přezkumného šetření dumping přetrvával. Ve výrobním odvětví Společenství se u většiny faktorů způsobujících újmu situace během posuzovaného období zlepšila, zejména díky příznivým celosvětovým tržním podmínkám. Z příznivého vývoje hospodářské situace výrobního odvětví Společenství nebylo možno vyvodit, že podstatná újma přetrvávala. Šetření týkající se pravděpodobnosti toho, že se újma obnoví, však ukázalo, že v důsledku řady faktorů, jako je současná volná kapacita v USA, zhoršené možnosti odbytu MEG a situace v oblasti ethanolaminu jak v celosvětovém měřítku, tak na úrovni Společenství je ve střednědobém výhledu obnovení újmy pravděpodobné.
(114)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření proti dovozu ethanolaminů pocházejících ze Spojených států amerických, uložená nařízením Rady (ES) č. 1603/2000, naposledy pozměněným oznámením o pevné antidumpingové celní sazbě uplatňované vůči INEOS (7), měla být zachována. Dále se má za to, že by opatření měla být zachována pouze po dobu dvou let.
(115)
Na jedné straně existuje pravděpodobnost opakovaného výskytu újmu působícího dumpingu, a to na základě těchto skutečností: i) dumping ze strany vyvážejících výrobců z USA pokračuje navzdory platným opatřením a ii) předpokládá se, že dojde ke zvýšení dovozu do Společenství v důsledku přebytečné výrobní kapacity v USA ve výši 90 000 tun, která bude koncem roku 2006 opět k dispozici a pro kterou neexistuje odpovídající domácí poptávka. Navíc má hlavní nespolupracující výrobce v USA, který v současnosti podléhá nejvyššímu antidumpingovému clu, a z toho důvodu má rovněž nejvyšší zájem vrátit se na trh Společenství, pokud by opatření pozbyla platnosti, k dispozici potřebné distribuční sítě, protože prodává na trhu Společenství jiné chemické výrobky.
(116)
Na druhé straně se předpokládá, že přebytečná kapacita v USA do roku 2010 postupně zanikne a zvýšení kapacity jednoho ze spolupracujících vyvážejících výrobců z USA do Společenství by se dle plánu mělo uskutečnit do konce roku 2008, tzn. do dvou let. Tyto úvahy spolu s přetrvávající nejistotou v souvislosti s působením vývoje cen ropy na výrobní náklady a ziskovost výrobního odvětví Společenství jsou oprávněným důvodem k tomu, aby byla platnost zachovaných opatření omezena na dobu dvou let.
(117)
Po uplynutí období dvou let zahájí Komise, bude-li to potřebné, přezkumné šetření z moci úřední podle článku 11 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu ethanolaminů kódů KN ex 2922 11 00 (monoethanolamin) (kód TARIC 2922110010), ex 2922 12 00 (diethanolamin) (kód TARIC 2922120010) a 2922 13 10 (triethanolamin) pocházejících ze Spojených států amerických.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením pro výše popsané výrobky vyráběné níže uvedenými společnostmi se stanoví takto:
Země
Společnost
Specifické pevné clo
Spojené státy americké
The Dow Chemical Corporation
2030 Dow Center Midland, Michigan 48674, USA
(doplňkový kód TARIC A115)
59,25 EUR za tunu
INEOS Americas LLC
7770 Rangeline Road
Theodore, Alabama 36582, USA
(doplňkový kód TARIC A145)
69,40 EUR za tunu
Huntsman Chemical Corporation
3040 Post Oak Boulevard
PO Box 27707
Houston, Texas 77056
(doplňkový kód TARIC A116)
111,25 EUR za tunu
Všechny ostatní společnosti
(doplňkový kód TARIC A999)
111,25 EUR za tunu
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
4. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu a kdy je cena zaplacená nebo splatná pro určení celní hodnoty stanovena v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (8) poměrně, se výše antidumpingového cla, vypočítaná na základě výše stanovené částky, snižuje o procentní podíl, který odpovídá poměru ke skutečně zaplacené nebo splatné ceně.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie a jeho doba platnosti činí dva roky.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 23. října 2006.
REGLAMENTO (CE) N o 1583/2006 DEL CONSEJO
de 23 de octubre de 2006
por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de etanolaminas originarias de los Estados Unidos de América
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 384/96 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) (en adelante, «el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 9 y su artículo 11, apartado 2,
Vista la propuesta presentada por la Comisión, previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Medidas vigentes
(1)
En febrero de 1994 el Consejo, mediante el Reglamento (CE) no 229/94 (2), impuso un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de etanolaminas (producto afectado) originarias de los Estados Unidos de América (en lo sucesivo, «EEUU»). Los derechos adoptaron la forma de derechos variables basados en un precio mínimo para los tres tipos de etanolaminas, es decir, monoetanolamina (MEA), dietanolamina (DEA) y trietanolamina (TEA).
(2)
A raíz de una solicitud de la Federación Europea de Asociaciones de Fabricantes de Productos Químicos (CEFIC), en febrero de 1999 se inició una reconsideración provisional y una reconsideración por expiración con arreglo al artículo 11, apartados 2 y 3, del Reglamento de base. Mediante el Reglamento (CE) no 1603/2000 (3), el Consejo concluyó dichas reconsideraciones e impuso medidas antidumping definitivas sobre las importaciones de etanolaminas originarias de los EEUU. La forma de las medidas se ha modificado para adoptar la forma de un derecho fijo específico por tonelada para todos los tipos de etanolamina. Dos de las tres empresas que se benefician de un derecho antidumping individual son Dow Chemical Company y Union Carbide Corporation.
(3)
Como consecuencia del cambio de razón social de la empresa dedicada a la etanolamina Dow Chemical Company, que pasó a llamarse INEOS LLC, el derecho antidumping individual de 69,40 EUR por tonelada aplicable a Dow Chemical Company se transfirió a INEOS LLC (4). No obstante, teniendo en cuenta que Dow Chemical Company adquirió el 6 de febrero de 2001 todas las acciones de Union Carbide Corporation, empresa que se beneficia de un derecho antidumping individual de 59,25 EUR por tonelada, Dow Chemical Company sigue dedicándose activamente a la etanolamina. Union Carbide Corporation también sigue existiendo pero ha pasado a formar parte del grupo Dow Chemical Company y ya no posee ninguna actividad de producción independiente.
2. Solicitud de reconsideración por expiración
(4)
A raíz de la publicación en noviembre de 2004 de un anuncio sobre la próxima expiración de las medidas antidumping aplicables a las importaciones de etanolaminas originarias de EEUU (5), la Comisión recibió el 25 de abril de 2005 una solicitud de reconsideración en virtud del artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base.
(5)
La solicitud la presentó CEFIC en nombre de productores que representaban una proporción importante, en este caso más del 75 %, de la producción comunitaria total de etanolamina.
(6)
La solicitud argumentaba que la expiración de las medidas probablemente redundaría en la continuación o la reaparición del dumping y del perjuicio para la industria comunitaria. Habiendo decidido, previa consulta al Comité Consultivo, que existían suficientes pruebas para justificar el inicio de una reconsideración por expiración, la Comisión abrió una investigación (6) mediante anuncio de inicio, de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base.
3. Investigación
(7)
Los servicios de la Comisión comunicaron oficialmente a los productores comunitarios, a los productores exportadores de EEUU, a los importadores y comerciantes, a las industrias usuarias notoriamente afectadas, así como a las autoridades de EEUU, el inicio de la reconsideración. Se ofreció a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer sus opiniones por escrito y de solicitar una audiencia en el plazo establecido en el anuncio de inicio.
(8)
Los servicios de la Comisión enviaron cuestionarios a todas las partes notoriamente afectadas y a las que solicitaron un cuestionario dentro del plazo fijado en el anuncio de inicio.
(9)
La Comisión dio asimismo a las partes directamente afectadas la posibilidad de presentar sus observaciones por escrito y solicitar una audiencia en el plazo fijado en el anuncio de inicio.
(10)
Se recibieron respuestas a los cuestionarios de dos productores exportadores de EEUU y de nueve de sus importadores vinculados en la Comunidad, un importador vinculado de Suiza, tres productores comunitarios («los productores comunitarios solicitantes»), y un usuario industrial de la Comunidad. Un productor comunitario no respondió plenamente al cuestionario y solo envió una información resumida y dos usuarios industriales de la Comunidad dieron a conocer sus opiniones.
(11)
Los servicios de la Comisión buscaron y verificaron toda la información considerada necesaria para determinar la probabilidad de continuación o reaparición del dumping y del perjuicio y para determinar el interés de la Comunidad. Se llevaron a cabo inspecciones in situ en los locales de las siguientes empresas:
a)
productores comunitarios solicitantes:
BASF AG, de Ludwigshafen (Alemania),
Innovene Europe Ltd, de Staines (Reino Unido),
SASOL GmbH, de Marl (Alemania);
b)
productores exportadores de EEUU:
The Dow Chemical Company, de Midland (Michigan) y Houston (Texas) (EEUU);
c)
importadores vinculados de la Comunidad:
Dow Chemical Ibérica SL, de Tarragona (España),
INEOS Oxide Ltd, de Amberes (Bélgica);
d)
importador vinculado de Suiza:
Dow Europe GmbH, de Horgen (Suiza);
e)
usuarios industriales de la Comunidad:
Degussa Goldschmidt España SA, de Granollers (España).
4. Período de investigación
(12)
La investigación sobre la continuación o reaparición del dumping y del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de julio de 2004 y el 30 de junio de 2005 (el «período de investigación»). El análisis de las tendencias pertinentes para evaluar la probabilidad de una continuación o reaparición del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2002 y el final del PIR (el «período considerado»).
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
(13)
El producto afectado es el mismo que en las investigaciones previas. Las etanolaminas se obtienen a partir de una reacción entre el óxido de etileno, que a su vez es el resultado de una reacción de etileno y oxígeno, y el amoniaco. Esta síntesis da lugar a tres reacciones concurrentes y a tres tipos distintos de etanolaminas: la monoetanolamina (MEA), la dietanolamina (DEA) y la trietanolamina (TEA), en función del número de enlaces del óxido de etileno. El número máximo de combinaciones está limitado por el número de elementos de hidrógeno que contiene el amoniaco, que son tres. Las proporciones de estos tres tipos en la producción total vienen determinadas por el tipo de centro de producción, pero pueden controlarse, hasta cierto punto, mediante el coeficiente de amoníaco/óxido de etileno (la fracción molar). Los centros comunitarios suelen utilizar nafta como portador de energía, mientras que los estadounidenses recurren al gas natural.
(14)
El producto afectado se utiliza como material intermedio y/o aditivo para agentes tensoactivos usados en detergentes y productos de aseo personal, cosméticos, fertilizantes y protectores de las cosechas (glifosato), inhibidores de la corrosión, aceites lubricantes, productos auxiliares textiles y suavizantes (esterquats), sustancias químicas para la fotografía, productos para la industria metalúrgica y las papeleras, productos para la trituración y empastado en la fabricación de cemento y como ayuda para la absorción en los sistemas de distribución de gas (purificación del gas mediante la eliminación de ácidos). Desde finales de 2004 y comienzos de 2005, el producto se utiliza también cada vez más para el tratamiento de la madera. Por último, el producto lo pueden usar los propios fabricantes o sus fabricantes vinculados en la producción de etilenaminos.
2. Producto similar
(15)
Como ocurrió en investigaciones anteriores, se ha mostrado que el producto afectado fabricado en EEUU y vendido a la Comunidad es idéntico en lo que se refiere a las características básicas físicas y técnicas al producto fabricado y vendido en la Comunidad por los productores comunitarios y que no hay diferencia en el uso entre dichos productos. También se ha mostrado que el producto afectado fabricado en EEUU y vendido a la Comunidad es idéntico al que se vende en el mercado interior estadounidense. Se considera, por lo tanto, que todos ellos son productos similares a efectos del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN O REAPARICIÓN DEL DUMPING
(16)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se examinó si se estaban produciendo prácticas de dumping actualmente y, en caso afirmativo, si la expiración de las medidas podía llevar a una continuación o reaparición de dichas prácticas.
1. Observaciones preliminares
(17)
De los cuatro productores exportadores estadounidenses citados en la denuncia, dos cooperaron en la investigación
(18)
Los dos productores exportadores que cooperaron representaban el 100 % de las importaciones a la Comunidad durante el PIR, que ascendieron a 41 000 toneladas. Las importaciones a la Comunidad del producto afectado originario de EEUU representaron el 16,7 % del consumo comunitario durante el PIR mientras que durante el período de investigación anterior (1998) ascendieron al 29 %.
2. Importaciones objeto de dumping durante el PIR
(19)
Con respecto a los dos productores exportadores estadounidenses que cooperaron, se estableció un valor normal para cada tipo del producto afectado, basado en el precio pagado o por pagar en el mercado interior de EEUU por clientes no vinculados con arreglo al artículo 2, apartado 1, del Reglamento de base, ya que se consideró que dichas ventas se habían efectuado en cantidades suficientes y en el curso de operaciones comerciales normales.
(20)
Al igual que en la original y en la anterior investigación de reconsideración, la presente volvió a mostrar que los dos productores exportadores estadounidenses exportaron el producto afectado a la Comunidad a través de empresas con las que están vinculadas. Por esa razón, y de conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base, los precios de exportación se calcularon sobre la base de los precios a los que el producto importado se había revendido en primer lugar a clientes independientes en la Comunidad. Se llevaron a cabo ajustes para todos los costes soportados entre la importación y la reventa, incluidos los gastos de venta, generales y administrativos, más el beneficio realizado en la Comunidad por las empresas importadoras durante el PIR.
(21)
Se comparó el valor normal con la media de los precios de exportación por cada tipo de producto afectado, a partir del precio franco fábrica en la misma fase comercial. De conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base, y a fin de garantizar una comparación ecuánime, se tuvieron en cuenta las diferencias existentes entre los factores que, según se alegó y demostró, habían afectado a los precios y a la comparabilidad de estos. Se hicieron ajustes para tener en cuenta los fletes marítimos y fluviales, las reducciones diferidas, los costes de mantenimiento y envasado, los costes de crédito y los derechos de importación, y se dedujeron todos de los precios de reventa con objeto de alcanzar un precio franco fábrica.
(22)
De conformidad con el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el margen de dumping se determinó por tipo de producto comparando el valor normal medio ponderado con la media ponderada de los precios de exportación en la misma fase comercial. Esta comparación mostró la existencia de dumping durante el PIR, aunque a un nivel menor del determinado en la reconsideración anterior. El margen de dumping medio ponderado expresado como porcentaje del valor CIF en la frontera de la Comunidad fue del 4,8 % en el caso de INEOS y del 20,3 % en el de Dow Chemical.
3. Evolución de las importaciones en caso de retirada de las medidas
(23)
Tras analizar la existencia de dumping durante el PIR, se examinó la probabilidad de continuación del dumping.
(24)
La eliminación de las medidas permitiría a los exportadores reducir sus precios de exportación. Una reducción de los precios de exportación daría lugar a que los productos estadounidenses fueran más atractivos en el mercado comunitario. Si se redujeran los precios de exportación proporcionalmente al nivel de los derechos, los márgenes de dumping observados durante el PIR serían del 13,4 % en el caso de INEOS y del 28,3 % en el de Dow Chemical.
(25)
Se calcula que la capacidad de producción no utilizada en EEUU durante el PIR asciende a unas 90 000 toneladas. Esta cifra se calculó a partir de la información procedente de los dos productores exportadores que cooperaron y de publicaciones económicas líderes. Comparada con una capacidad instalada total en EEUU calculada en 650 000 toneladas, la demanda total satisfecha calculada y un consumo cautivo de 560 000 toneladas supone un índice de utilización de la capacidad del 86 %, que es relativamente bajo teniendo en cuenta las condiciones de mercado favorables durante el PIR. Ese índice relativamente bajo de utilización de la capacidad fue la consecuencia de problemas operativos en determinados centros de producción. La capacidad no utilizada de 90 000 toneladas debe compararse con el volumen de exportaciones procedentes de EEUU a la Comunidad durante el PIR (41 088 toneladas) y con el consumo total de la Comunidad (246 670 toneladas). En otras palabras, las exportaciones procedentes de EEUU pueden aumentar considerablemente y apoderarse de una parte importante del mercado comunitario. Por otra parte, la propensión al aumento de las exportaciones a la Comunidad está respaldada por un incremento de la capacidad de 45 000 toneladas en 2006 en México y Brasil, dos importantes mercados de exportación para los productores estadounidenses.
(26)
En conclusión, existe cierta capacidad no utilizada disponible que podría servir para fabricar más etanolamina y venderla en el mercado comunitario en caso de que se retirasen las medidas.
(27)
El mercado de la etanolamina se ha caracterizado por un fuerte crecimiento de la demanda de DEA en los años 2000 y 2001, provocada por el uso de la DEA para fabricar herbicidas a base de glifosato, que se utilizan para que los cultivos modificados genéticamente resistan a dichos herbicidas. La demanda de TEA se debe específicamente a su uso en el sector del cemento y a la fabricación de suavizantes. Desde 2004, el mercado de la MEA ha crecido considerablemente como consecuencia de un Reglamento estadounidense, que entró en vigor el 1 de enero de 2005, que prohíbe el uso de productos alternativos a base de metal para el tratamiento de la madera, lo que ha dado lugar a una demanda adicional de MEA estimada en 80 000 toneladas. Por esa razón, el nivel de los precios de las etanolaminas a escala mundial es alto a causa de la fuerte demanda.
(28)
La investigación mostró que los precios interiores de EEUU son en promedio más altos que los precios medios de venta en el mercado comunitario. Los usuarios industriales obtienen al parecer condiciones similares en ambos mercados ya que suele tratarse de empresas multinacionales que negocian su abastecimiento a escala mundial y seleccionan los proveedores que son capaces de suministrar a una escala similar. Sin embargo, se consideró que el precio de EEUU en el mercado interior para todos los tipos de etanolaminas es mayor cuando se factura a comerciantes y distribuidores. Este tipo de ventas en el mercado interior estadounidense se suele realizar de forma individual, mientras que las ventas en el mercado de la Comunidad se llevan a cabo mediante contratos establecidos por períodos determinados. Todo esto supone que los precios de venta en la Comunidad se establecen por un período más largo y son más estables.
(29)
Las ventas de los dos productores exportadores que cooperaron a comerciantes y distribuidores representaban solo el 13 % de los volúmenes vendidos en el mercado interior estadounidense y el 32 % de las ventas en el mercado de la Comunidad, pero los precios interiores de EEUU eran en promedio un 35 % más altos que los precios comunitarios en esta fase comercial. Ello confirma la conclusión según la cual, dada la naturaleza individualizada de las ventas a comerciantes y distribuidores, los precios interiores de EEUU se adaptan más deprisa a las fluctuaciones de precio. Por consiguiente, en un contexto de aumento de precios, los precios interiores de EEUU van a tender a ser relativamente más altos que los comunitarios. Por otra parte, esta fase comercial representa la parte menor de las ventas tanto en el mercado interior estadounidense como en los mercados de la Comunidad.
(30)
En el caso de los usuarios industriales, que constituyen la mayoría de clientes, la retirada de las medidas probablemente no influiría sobre el nivel de precios al que se vende la etanolamina en el mercado de la Comunidad, ya que se ha observado que la carga de las medidas recayó sobre los productores exportadores estadounidenses. En esta hipótesis, estos últimos pueden lograr ventas más rentables y les interesará aumentar las exportaciones al mercado de la Comunidad. No obstante, los usuarios industriales podrán aprovechar la desaparición de las medidas como un instrumento de negociación para obtener precios más bajos tanto de los productores exportadores estadounidenses como de la industria de la Comunidad.
(31)
Los precios de exportación del producto afectado a los demás mercados de exportación principales (Canadá y América del Sur) no muestran ningún esquema fijo. Los precios de venta unas veces son más bajos y otras más altos que en EEUU y al mercado de la Comunidad en función de las condiciones de venta. El transporte de volúmenes reducidos suele dar lugar a unos precios de venta más altos.
(32)
En resumen, para los dos productores exportadores que cooperaron, el mercado estadounidense sigue siendo en principio el mercado de ventas más importante. Sin embargo, dado que se exportó el 17 % de la producción durante el PIR, las ventas a la Comunidad y al resto del mundo siguen jugando un importante papel en la rentabilidad y uso globales de las capacidades de producción instaladas.
(33)
A corto plazo, por lo que respecta a los dos productores estadounidenses que cooperaron, cabe esperar que sus volúmenes de importación permanezcan por lo menos estables. De hecho, incluso con las medidas vigentes y a pesar del atractivo del mercado estadounidense, han seguido sirviendo a sus clientes radicados en la Comunidad. Es posible que el productor estadounidense INEOS registre una reducción de sus volúmenes de exportación tras la absorción de Innovene, junto con sus centros de producción en la Comunidad, una vez que la empresa haya desbloqueado los centros de producción adquiridos y se haya desarrollado instalando nuevas capacidades en la Comunidad, cuya operatividad no se espera antes de 2008. Al mismo tiempo, se espera que los productores exportadores estadounidenses hayan reparado los daños producidos por el huracán que sufrieron en el segundo semestre de 2005 y vuelvan a ser plenamente operativos en el segundo semestre de 2006 y a principios de 2007 produciendo cantidades adicionales que se podrán vender en el mercado de la Comunidad.
(34)
Por lo que respecta a los productores estadounidenses que no cooperaron, que representan el 27 % de la capacidad de producción estadounidense durante el PIR, no se puede descartar que reanuden sus exportaciones a la Comunidad, en caso de que las medidas dejaran de tener efecto.
(35)
También se llevó a cabo un análisis sobre la posible evolución a medio plazo (hasta cinco años) de la demanda y la capacidad de producción en la Comunidad, EEUU y el resto del mundo. Asimismo se analizó la manera en que las previsiones sobre oferta y demanda podrían afectar a los niveles de precios en la Comunidad. Todas las cifras de los considerandos que siguen se basan en información procedente de las empresas BASF, Dow e INEOS y de publicaciones líderes de la industria química editadas por PCI y Tecnon.
(36)
Teniendo en cuenta las proyecciones de los productores estadounidenses y comunitarios sobre la demanda y la capacidad de producción futuras, está previsto que el crecimiento del mercado de la Comunidad sea inferior al del resto del mundo. El índice de crecimiento medio anual proyectado para la Comunidad asciende aproximadamente a un 3 % a medio plazo, frente al 7 % de Asia y el 4,2 % proyectado para todo el mundo.
(37)
En 2004, la demanda en el mercado europeo superó a la capacidad de producción instalada de la Comunidad en unas 40 000 toneladas. En EEUU la situación era la contraria, donde la capacidad existente ascendía a unas 90 000 toneladas por encima de la utilización efectiva y las ventas del producto, lo que, sin embargo, no afectó negativamente a los altos niveles de precios, a causa de los problemas operativos de la producción, que limitaron el suministro a los clientes. Al comparar los índices de crecimiento proyectados con el incremento anunciado de la capacidad, se puede esperar una capacidad algo superior a la demanda en el mercado de la Comunidad a partir de 2008, sobre todo a causa de la probable aplicación de los planes de inversión de INEOS en la Comunidad, lo que aumentaría su capacidad instalada de un cuarto a un tercio. No está previsto que dicho incremento de la capacidad esté operativo antes de principios de 2008. Aunque ese aumento de la capacidad se pueda compensar parcialmente al mismo tiempo mediante una reducción de las importaciones a la Comunidad y un aumento de las ventas de exportación por parte de los productores comunitarios, se espera que la capacidad instalada total del conjunto de los productores comunitarios supere a la demanda en el mercado comunitario durante el año 2008.
(38)
A partir de las pruebas de que dispone la Comisión, está previsto que la capacidad excedentaria actual en EEUU continúe al menos a corto plazo ya que la demanda interior, aunque está subiendo, no va a absorber la capacidad no utilizada, que volverá a ser operativa. Para el año 2010, está previsto que desaparezca la capacidad excedentaria, lo que reducirá el interés de los productores estadounidenses por exportar. Al mismo tiempo, está prevista una importante escasez en Asia. Esta previsión se pone de manifiesto en la creación de la empresa conjunta por parte de Dow Chemical y Petronas, denominada Optimal, con una capacidad instalada de 75 000 toneladas en Malasia, destinada al suministro del mercado asiático de la etanolamina.
(39)
Más en general, de aquí al año 2010, es probable que la capacidad de producción a escala mundial aumente y pase de 1 300 000 toneladas aproximadamente a 1 785 000 toneladas. Esta cifra incluye las nuevas capacidades instaladas en la Comunidad (+ 205 000), EEUU (+80 000), Arabia Saudita (+ 100 000) y Asia (+ 100 000). La demanda mundial, con una previsión de crecimiento del 4,2 %, habrá aumentado en 2010 hasta situarse entre 1 550 000 y 1 700 000 toneladas. Teniendo en cuenta que ciertos excedentes de capacidad siempre se absorben a causa de paradas por mantenimiento y que, por tanto, hace falta algo de margen, las previsiones para 2010 reflejan una capacidad excedentaria en la Comunidad, un equilibrio en EEUU y escasez en Asia y el resto del mundo. En resumen, los diversos incrementos de la capacidad no revelan ninguna propensión de los productores exportadores estadounidenses a practicar dumping en el mercado comunitario ya que es probable que la oferta y la demanda se nivelen a nivel mundial. Pero también hay que señalar que esta apreciación hace referencia a la evolución a medio plazo, es decir, para 2008-2010.
(40)
Se recuerda que se ha detectado dumping por parte de los dos productores exportadores que cooperaron durante el PIR, aunque a menor nivel que en la anterior investigación de reconsideración.
(41)
En comparación con dicha reconsideración, la cuota de mercado de las importaciones estadounidenses disminuyó del 29 % al 16,7 %. La reconsideración muestra que en EEUU hay una capacidad no utilizada de 90 000 toneladas y que el bajo índice de utilización durante el período de investigación fue la consecuencia de factores coyunturales; no se pudo investigar el uso de una capacidad instalada estadounidense, estimada en el 27 %, debido a una falta de cooperación. No se puede descartar por completo que esos productores exportadores que no cooperaron reanuden sus exportaciones al mercado de la Comunidad a precios objeto de dumping en caso de que las medidas dejaran de tener efecto. Aunque está previsto que la demanda en el mercado estadounidense sea superior a la comunitaria, se espera que la capacidad excedentaria en EEUU solo se absorba a medio plazo. Además, con objeto de mantener la rentabilidad de la capacidad de producción instalada, todos los productores se ven incitados actualmente a aumentar sus ventas al mercado de la Comunidad, por si se derogan las medidas.
(42)
Para terminar, es probable que continúe el dumping y hay un riesgo de aumento del volumen de las importaciones, lo que puede ejercer una presión a la baja sobre los precios comunitarios, por lo menos a corto plazo, en caso de retirada de las medidas.
D. DEFINICIÓN DE LA INDUSTRIA DE LA COMUNIDAD
(43)
Los tres productores comunitarios solicitantes cooperaron plenamente en la investigación. Durante el PIR, representaban el 80 % de la producción comunitaria. Otro productor comunitario que apoyaba la solicitud facilitó información, en concreto sobre su producción, pero no respondió enteramente al cuestionario. Por consiguiente, no se pudo considerar que había cooperado.
(44)
Hay que señalar que desde que el Reglamento (CE) no 1603/2000 publicó las medidas actualmente en vigor, Union Carbide Ltd (UK), que pasó a pertenecer a Dow Chemical Company, ya no produce etanolamina en la Comunidad. Por otra parte, BP Chemicals pasó a llamarse Innovene y Condea, por su parte, Sasol. Por último, INEOS Oxide Ltd., la empresa matriz de INEOS Americas LLC, radicada en el Reino Unido, adquirió Innovene el 16 de diciembre de 2005. Las dos empresas, INEOS Americas LLC e Innovene, siguen cooperando plenamente en el procedimiento.
(45)
En vista de ello, se considera que los tres productores comunitarios (BASF AG, Innovene y Sasol) constituyen la industria de la Comunidad en el sentido de lo dispuesto en el artículo 4, apartado 1, y en el artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base.
(46)
La investigación reveló que, al igual que en la anterior investigación de reconsideración, la parte de la producción de etanolamina en la Comunidad se destina a un uso interno o cautivo. Se calcula que esa parte asciende aproximadamente a un tercio de la producción comunitaria total, como ya ocurrió durante la anterior investigación de reconsideración. La producción cautiva se localizó en los locales de uno de los productores incluidos en la industria de la Comunidad. Dicho productor explota una planta destinada exclusivamente al uso cautivo. La investigación confirmó que los productores comunitarios solicitantes no compraron el producto afectado con fines comerciales o para su uso cautivo a partes independientes dentro o fuera de la Comunidad. No se considera, por tanto, que la etanolamina para su uso cautivo haga la competencia a la etanolamina disponible en el mercado comunitario (en lo sucesivo, «el mercado libre»).
E. SITUACIÓN EN EL MERCADO COMUNITARIO
1. Consumo en el mercado comunitario
Consumo comunitario
2002
2003
2004
RIP
Total en toneladas
283 992
331 194
358 830
366 645
Índice
100
117
126
129
toneladas cautivas
97 768
107 539
118 584
119 975
Índice
100
110
121
123
toneladas en el mercado libre
186 224
223 655
240 246
246 670
Índice
100
120
129
132
Fuente: Estadísticas de Eurostat y respuestas al cuestionario.
(47)
El cálculo del consumo comunitario total se llevó a cabo sumando la producción menos las exportaciones de todos los productores de la Comunidad y las importaciones de países terceros al mercado comunitario. Comparado con el año 2002, el consumo durante el PIR aumentó en un 29 % o en 83 000 toneladas. El crecimiento fue especialmente acentuado entre 2002 y 2003 (+17 % o +48 000 toneladas) pero siguió en el año 2004 y durante el PIR, aunque a menor ritmo. El consumo ha crecido como consecuencia de una mayor demanda de etanolaminas, que se utilizan en un amplio y creciente ámbito de aplicaciones. Los principales motores de la demanda a partir de 2002 han sido la DEA en el caso de la fabricación de glifosato, la TEA en el caso de los esterquats y la MEA en el del tratamiento de la madera.
(48)
El consumo en el mercado libre aumentó un 32 % (o 60 000 toneladas) durante el período considerado, con un incremento del 20 % (o 37 000 toneladas) entre 2002 y 2003.
(49)
Por lo que se refiere al mercado cautivo, el consumo aumentó en un 23 % o en 22 000 toneladas debido al creciente uso de las etanolaminas en los procesos de fabricación de otros productos químicos.
2. Importaciones procedentes de EEUU, volumen, cuota de mercado y precios de importación
Importaciones de EEUU
2002
2003
2004
PIR
toneladas
46 075
40 576
40 512
41 088
Índice
100
88
88
89
cuota de mercado
24,7 %
18,1 %
16,9 %
16,7 %
precio de importación €/tonelada
979,63
915,15
975,09
995,55
Índice
100
93
100
102
Fuente: Estadísticas de Eurostat y respuestas al cuestionario.
(50)
El volumen de importaciones a la Comunidad procedentes de EEUU disminuyó en un 12 % entre 2002 y 2003 y se ha mantenido a ese nivel desde entonces. La cuota de mercado se calculó a partir del consumo en el mercado libre de la Comunidad y ha bajado del 24,7 % al 16,7 % durante el período considerado, lo cual representa una pérdida de ocho puntos porcentuales. La caída de las importaciones y de la cuota del mercado entre 2002 y 2003 coincidió con un descenso global del 7 % en el precio medio de importación. Entre 2002 y 2003, los productores exportadores estadounidenses no participaron de la expansión del consumo en el mercado libre de la Comunidad. Asimismo, a partir de 2003, los productores exportadores estadounidenses no han aumentado su cuota de mercado, a pesar de que los precios de importación han vuelto a subir. En un mercado dominado por los vendedores, ese creciente atractivo normalmente habría dado lugar a un aumento de las ventas, pero los productores exportadores estadounidenses no han regresado al mercado comunitario como sería de esperar, a causa de problemas operativos y de unas condiciones aún más atractivas en el mercado interior estadounidense.
(51)
Hay que señalar que los precios anteriormente mencionados proceden de las estadísticas de importación de Eurostat, que no distinguen entre tipos de producto y contienen diversas condiciones de venta que no se pueden comparar con las que aplican otros operadores en el mercado de la Comunidad. En el considerando 53 se realiza una comparación precisa de precios entre las importaciones objeto de dumping y los precios de los productores comunitarios en la misma fase comercial. Durante el período considerado, el precio medio de las importaciones aumentó ligeramente en un 2 %. Todas las importaciones a la Comunidad procedentes de EEUU se hicieron a través de importadores vinculados y los precios de dichas importaciones, por tanto, son precios de transferencia en el interior del grupo empresarial. En la anterior investigación de reconsideración, se concluyó que esos precios de importación se habían fijado artificialmente para absorber al menos parcialmente las medidas antidumping vigentes entonces. Los importadores vinculados en la Comunidad experimentaron grandes pérdidas durante el PIR anterior y los márgenes que obtuvieron entre los precios de compra (precio real de importación) y el precio de reventa en el mercado comunitario no bastaban para cubrir los costes ocasionados entre la importación y la reventa. Esa fue la razón por la que la anterior investigación de reconsideración dio lugar a la revisión de la forma de las medidas antidumping y a que se impusieran derechos fijos específicos por tonelada.
(52)
En la presente investigación de reconsideración, se consideró que tanto los productores exportadores estadounidenses como sus importadores vinculados en la Comunidad habían obtenido beneficios durante el PIR y que los márgenes de los importadores vinculados habían sido conformes a las condiciones de mercado. Los niveles de los precios de venta comparados con el valor normal y/o el coste de producción permitieron que todas las empresas participantes en mercados caracterizados por precios de venta elevados obtuvieran beneficios adecuados.
(53)
La comparación de los precios de importación CIF en la frontera comunitaria facturados a clientes independientes, incluyendo los derechos antidumping, con los precios de fábrica de la industria de la Comunidad, para el mismo tipo de producto y en la misma fase comercial, dio lugar al establecimiento de una subcotización de los precios de venta de industria comunitaria comprendida entre el 7,3 % y el 17,5 %.
3. Importaciones procedentes de terceros países, volumen, cuota de mercado y precios de importación
Importaciones de otros terceros países
2002
2003
2004
PIR
Toneladas
17 596
18 688
12 276
8 773
Índice
100
106
70
50
cuota de mercado
9,4 %
8,4 %
3,4 %
2,4 %
precio de importación €/tonelada
1 034,23
970,75
982,67
955,24
Índice
100
94
95
92
Fuente: Estadísticas de Eurostat.
(54)
Las importaciones procedentes de otros terceros países se redujeron a la mitad durante el período considerado. La cuota de mercado de los principales terceros países exportadores, sobre todo Rusia e Irán, ha pasado a ser realmente marginal. Según la industria usuaria, esta tendencia decreciente se debe al hecho de que ha sido difícil obtener exactamente las cantidades solicitadas en una fecha de entrega precisa en los dos países anteriormente mencionados.
4. Situación económica de la industria comunitaria
2002
2003
2004
PIR
Producción (toneladas)
206 481
242 350
279 307
290 625
Índice
100
117
135
141
Capacidad (toneladas)
263 320
273 820
302 070
311 820
Índice
100
104
115
118
Utilización de la capacidad
78,4 %
88,5 %
92,5 %
93,2 %
(55)
Durante el período considerado, la producción aumentó un 41 %. Al mismo tiempo, la capacidad aumentó un 18 %, dando lugar a una mejora de la utilización de la capacidad, que pasó del 78,4 % al 93,2 %.
(56)
El aumento de la capacidad de producción entre 2002 y 2003 es marginal y refleja ciertas mejoras en su eficacia. A partir de 2004, se puede observar un desbloqueo más intenso y nuevos incrementos de la capacidad.
Existencias
2002
2003
2004
PIR
toneladas
9 543
10 883
10 228
7 596
Índice
100
114
107
80
(57)
El nivel de existencias se compara al final de cada año entre 2002 y 2004 y varía en cierto grado en función de los pedidos. El nivel al final del PIR es más bajo, pero muestra la situación a 30 de junio de 2005 y, por lo tanto, no es realmente comparable con las existencias a fin de año. Ello se debe a que las empresas, a causa de una demanda algo menor de los usuarios industriales durante los meses de verano, planifican una producción igualmente más reducida y el mantenimiento de los centros de producción.
2002
2003
2004
PIR
Volumen de ventas
130 214
144 103
167 054
175 953
Índice
100
111
128
135
Cuota de mercado consumo total (incluyendo el uso cautivo)
45,9 %
43,5 %
46,6 %
48,0 %
Cuota de mercado en consumo del mercado libre
69,9 %
64,4 %
69,5 %
71,3 %
Precio de venta €/tonelada (ventas del mercado libre)
801,77
758,49
835,68
936,08
Índice
100
95
104
117
(58)
El volumen de ventas de la industria de la Comunidad a clientes no vinculados aumentó en un 35 % durante el período considerado. La cuota de mercado tanto del consumo total comunitario como del consumo en el mercado libre indica que, tras perder cuota de mercado entre 2002 y 2003, dicha cuota se ha estabilizado y se ha mantenido en el 48 % en relación con el consumo total y en el 71,3 % en el mercado libre durante el PIR. El nivel medio de los precios de venta a clientes no vinculados siguió un esquema similar y, tras un descenso del 5 % entre 2002 y 2003, el nivel de precios en el mercado libre durante el PIR subió un 17 % en relación a 2002.
(59)
Comparados con el nivel de precios que había durante el PIR de la anterior investigación de reconsideración, que coincidió con el año natural 1998, los precios de ventas en 2004 y durante el actual PIR fueron, como promedio, respectivamente un 22,7 % y un 37,5 % más altos que en 1998. No se emitieron facturas en relación con la producción destinada al consumo cautivo que se usa en centros de producción integrados.
(60)
El consumo aumentó de forma continua durante la última década, y pasó de 152 000 toneladas en 1995 a 367 000 durante el PIR, lo cual representa un aumento anual del 9,7 %. El aumento de consumo más reciente durante el período considerado (de 2002 al PIR) fue del 10, % anual, comparado con un aumento del 7 % anual de la capacidad. Esta evolución ha mantenido niveles de precios elevados en la Comunidad y al mismo tiempo ha mejorado considerablemente los índices de utilización de la capacidad de la industria de la Comunidad, que pasaron del 78,4 % al 93,2 % y dieron lugar a un incremento de la producción del 14,5 % anual. En términos absolutos, la producción aumentó en 84 000 toneladas, frente a un aumento del consumo de 83 000 toneladas; la capacidad solo aumentó en 48 500 toneladas.
2002
2003
2004
PIR
Coste medio de producción €/tonelada
779,53
749,85
746,84
790,60
Índice
100
96
96
101
(61)
Una demanda elevada y creciente frente a un ritmo más lento de aumento de la capacidad y una reducción global de las importaciones han contribuido a mantener el nivel de precios de la etanolamina en la Comunidad. Por otra parte, los márgenes de ventas apenas se han visto afectados por su coste total de producción por tonelada durante el período considerado. El aumento del coste de producción en un 5,9 % entre 2004 y el PIR fue la consecuencia de la subida del precio de la nafta, que es un carburante derivado del petróleo utilizado en la fabricación del óxido de etileno, principal materia prima para la fabricación de etanolamina en la Comunidad.
2002
2003
2004
PIR
Empleo
102
103
101
102
Índice
100
101
99
99
Productividad toneladas por trabajador
2 016
2 354
2 755
2 861
Índice
100
117
137
142
Salarios en miles de euros
6 860
7 526
8 018
7 598
Índice
100
110
117
111
Salario medio por trabajador (en euros)
66 976
73 105
79 097
74 797
Índice
100
109
118
112
(62)
El empleo a nivel de la industria comunitaria para el producto similar permaneció estable durante el período considerado. El proceso de producción está muy automatizado y, por tanto, no se hace un uso intensivo de la mano de obra. Al mismo tiempo, debido a las continuas mejoras y desbloqueos de los centros de producción, la productividad aumentó en un 42 % durante el período considerado.
(63)
En ese mismo período, los salarios aumentaron en un 11 % y alcanzaron su punto culminante en 2004, lo cual se puede atribuir a los esfuerzos de reestructuración y a los despidos efectuados por uno de los productores comunitarios denunciantes. El salario medio por trabajador siguió un esquema similar.
Ventas a partes no vinculadas en la Comunidad
2002
2003
2004
PIR
Valor de las ventas en miles de euros
104 402
109 301
139 603
164 705
Índice
100
105
134
158
Coste de fabricación en miles de euros
101 506
108 056
124 763
139 100
Índice
100
106
123
137
Rentabilidad
2,8 %
1,1 %
10,6 %
15,5 %
(64)
Durante el período considerado, la rentabilidad de las ventas del producto afectado en el mercado libre a partes no vinculadas dentro de la Comunidad se incrementó del 2,8 % en 2002 al 15,5 % durante el PIR, tras descender al 1,1 % en 2003. La mejora de la rentabilidad a partir de 2003 hay que verla en el contexto de la estabilidad de importaciones procedentes de EEUU y del aumento de la demanda, con el consiguiente incremento de los volúmenes de ventas y la subida del nivel de los precios de venta, que fueron más acentuados en 2004 y durante el PIR que el aumento del coste de producción.
2002
2003
2004
PIR
Inversiones en miles de euros
1 170
9 975
687 478
388 476
Índice
100
852
58 750
33 198
Rendimiento de la inversión
2,2 %
0,9 %
10,2 %
17,6 %
(65)
Los niveles de precios obtenidos en la Comunidad determinan si las empresas están dispuestas a adquirir nuevas capacidades. Durante el período 2002-2003, el rendimiento de la inversión no se consideró suficientemente elevado como para garantizar la instalación de nuevos centros de producción. Como consecuencia de ello, las empresas se limitaron a realizar algunos desbloqueos y ciertas mejoras de la eficacia. La demanda en constante aumento, junto con un incremento solo limitado de la capacidad, ha mantenido unos niveles de precios más altos, hasta tal punto que a partir de 2004 la realización de proyectos de inversión que se habían aplazado anteriormente volvió a ser realista.
(66)
En cuanto a la capacidad para reunir capital, hay que señalar que la producción de etanolamina solo es una pequeña parte de la producción global de productos químicos por parte de la industria de la Comunidad, formada fundamentalmente por grandes empresas químicas internacionales con grandes niveles de flujo de caja, importantes capacidades de autofinanciación y capacidad crediticia. Por ello, la industria de la Comunidad en general no tiene grandes problemas para reunir capital.
2002
2003
2004
PIR
Flujo de caja en miles de euros
4 842
3 301
16 863
27 596
Índice
100
68
348
570
Flujo de caja sobre volumen de negocios
4,6 %
3,0 %
12,1 %
16,6 %
(67)
La evolución del flujo de caja sirve también para ilustrar el vínculo entre los niveles de precios, la rentabilidad y el rendimiento de la inversión. Tras los bajos niveles de flujo de caja de 2002 y 2003, la industria comunitaria volvió a registrar cifras de dos dígitos en este apartado en relación con el volumen de negocios a partir de 2004 y su nivel en el caso de la mayor parte de las empresas es suficientemente elevado para poder financiar directamente nuevas inversiones en el campo de la etanolamina.
(68)
La industria comunitaria se ha beneficiado del crecimiento del mercado durante el período considerado, como lo demuestra el incremento de su cuota de mercado de consumo total, que ha pasado del 45,9 % al 48 %, y de su cuota de mercado de consumo libre, que ha pasado del 69,9 % al 71,3 %.
(69)
El dumping continuó durante el PIR, si bien a niveles menores que los registrados en la anterior investigación de reconsideración.
(70)
Como se ha demostrado más arriba, la industria comunitaria ha sido capaz de recuperarse del dumping pasado, especialmente en lo que se refiere a precios de venta y rentabilidad.
2002
2003
2004
PIR
Volumen de exportación toneladas
15 631
15 278
16 709
17 428
Índice
100
98
107
111
(71)
Los volúmenes de exportación de la industria de la Comunidad a países terceros aumentaron en un 11 % durante el período considerado, lo que equivale a un 4 % en promedio anual y está muy en línea con el crecimiento del consumo a nivel mundial. Este crecimiento ilustra la competitividad de la industria de la Comunidad en los mercados mundiales.
5. Conclusión sobre la situación del mercado comunitario
(72)
El volumen de etanolamina consumido en el mercado comunitario aumentó un 29 % mientras que las importaciones procedentes de EEUU descendieron un 11 % durante el período considerado. Al mismo tiempo, la industria de la Comunidad pudo aumentar su volumen de ventas y, por tanto, estabilizar e incluso incrementar ligeramente su cuota de mercado.
(73)
La situación económica de la industria de la Comunidad mejoró con respecto a la mayoría de los indicadores económicos: producción (+ 41 %), capacidad de producción (+ 18 %) y utilización de la capacidad, volumen de ventas (+ 35 % o +45 000 toneladas) y valor (+ 58 %), productividad, cuota de mercado (+ 2 puntos porcentuales), flujo de caja y rentabilidad, inversiones y rendimiento de la inversión. La evolución de los costes de producción por tonelada se mantuvo por debajo del aumento de los precios de venta. Además, la industria de la Comunidad se benefició del crecimiento del mercado comunitario y mantuvo el ritmo de la evolución de la demanda mundial gracias a un incremento de su actividad exportadora del 11 % en volumen.
(74)
Para terminar, a la vista de la evolución positiva de los indicadores relativos a la industria de la Comunidad, se considera que estamos en una buena situación. No se pudo concluir que hubiera perdurado un perjuicio importante. Por consiguiente, se examinó si era posible la reaparición del perjuicio en caso de que las medidas dejen de tener efecto.
F. PROBABILIDAD DE REAPARICIÓN DEL PERJUICIO
(75)
Se recuerda que los productores exportadores estadounidenses siguieron practicando el dumping durante el PIR, aunque a un nivel menor que en la investigación anterior. La eliminación de las medidas, si los precios de exportación se redujeran en la misma proporción, podría dar lugar a unos márgenes de dumping comprendidos entre el 13,4 % y el 28,3 % en el caso de los productores exportadores que cooperaron, mientras que sigue sin conocerse el comportamiento de los productores que no cooperaron, que representaban el 42 % de las importaciones de la investigación inicial. Sin embargo, estos últimos están sometidos a las medidas antidumping más severas y tendrían un gran interés en volver al mercado comunitario, si se retiran dichas medidas.
(76)
Al mismo tiempo, se calcula que existe actualmente una capacidad no utilizada de 90 000 toneladas en el mercado de EEUU, una vez que se solucionen los problemas operativos y los efectos del huracán.
(77)
Por lo tanto, se concluyó que es probable la continuación del dumping y que hay un riesgo de aumento del volumen de las importaciones, lo que puede ejercer una presión a la baja sobre los precios comunitarios, por lo menos a corto plazo, en caso de retirada de las medidas.
(78)
Suele pasar que un aumento de las importaciones objeto de dumping ejerza una presión a la baja sobre el nivel de precios de venta y afecte negativamente a la rentabilidad de la industria de la Comunidad, así como a su recuperación financiera observada durante el período considerado. En este contexto, hay que señalar que el nivel de subcotización aumentaría significativamente en caso de retirada de las medidas.
(79)
Se espera que los productores estadounidenses reorienten en cierta medida el uso de la principal materia prima, el óxido de etileno, y pasen de la producción de monoetilenglicol (MEG) a la producción de etanolamina.
(80)
El óxido de etileno como materia prima se utiliza en la producción de otros productos químicos o derivados, casi siempre glicoles de etileno y en particular monoetilenglicol (MEG). La capacidad del óxido de etileno está limitada a unos pocos lugares del mundo a causa de su naturaleza extremadamente explosiva y tóxica. Por ello, está sometido a una normativa especial en los ámbitos del medio ambiente, la salud, la seguridad y la defensa. Por consiguiente, la asignación del óxido de etileno depende de los precios de mercado de sus derivados.
(81)
Históricamente, existía una cierta jerarquía en los niveles de precios: el etileno era más caro que el MEG y la etanolamina era más cara que el etileno y que el MEG. Sin embargo, a partir del finales de 2003, los precios del MEG subieron significativamente en la Comunidad y superaron a los precios del etileno; en ciertos períodos fueron más caros incluso que los de la etanolamina. Como consecuencia de ello, el óxido de etileno se ha ido reorientando cada vez más hacia la producción de MEG, lo que ha provocado una relativa escasez de dicho producto en el mercado y ha contribuido al mismo tiempo a mantener los precios de la etanolamina a un nivel relativamente elevado.
(82)
Sin embargo, los países de Oriente Medio están invirtiendo para obtener capacidades de glicol de etileno a base de nafta. Está prevista una nueva capacidad de producción de MEG, que será operativa a corto plazo en Kuwait (con la participación de Dow Chemical), Arabia Saudita e Irán. Dado que la nafta es un derivado del petróleo, esos países dispondrán de una clara ventaja comparativa en términos de coste. Por lo tanto, es razonable esperar que el precio del MEG baje a corto plazo y que los productores americanos hayan perdido posibilidades de vender MEG, en concreto en Asia, donde las actividades chinas en los sectores textil y del poliester ya ocupan más del 30 % del consumo mundial de MEG. Este sería el caso particular de uno de los productores exportadores que no cooperaron, que es actualmente un importante exportador de MEG a Asia. Por todo ello, se puede esperar que los productores estadounidenses produzcan una mayor cantidad de etanolamina, lo que ejercería una presión a la baja sobre los precios y haría necesario buscar nuevos clientes fuera del mercado interior estadounidense y, por ende, recurrir al mercado comunitario.
(83)
Teniendo en cuenta la actual situación estable de la industria de la Comunidad, la probabilidad de reaparición del perjuicio ocasionado por una presión a la baja sobre los precios depende también de la magnitud de dicho descenso de precios y de la evolución de otros factores, como el coste de producción y la posibilidad de repercutir el aumento de los costes a los clientes. A este respecto, se investigó cómo era la situación después del PIR.
(84)
Se recogieron datos adicionales con objeto de comprobar si las conclusiones elaboradas a partir de los análisis del período considerado, y más en concreto el PIR, seguían siendo válidas en el segundo semestre de 2005 y los cinco primeros meses de 2006.
(85)
Durante el segundo semestre de 2005, los precios de todos los tipos de etanolaminas en el mercado comunitario siguieron subiendo entre el 11,4 % y el 14,7 %. El aumento del precio medio registrado en el mercado de EEUU fue incluso más acentuado (22 %). Los daños causados por el huracán en Luisiana fueron principalmente los responsables de la escasez coyuntural del mercado interior estadounidense.
(86)
Esta evolución continuó durante los cinco primeros meses de 2006 pero a un ritmo claramente más lento: los precios subieron entre un 2,8 % y un 4 % en el mercado comunitario y un 9,9 % en el mercado estadounidense, lo que muestra que se van solucionando gradualmente los problemas locales operativos y los derivados de los daños.
(87)
En relación con la época del PIR, los precios del petróleo aumentaron considerablemente durante el segundo semestre de 2005 y eran en promedio alrededor de un 30 % más altos, lo que afectó aún más al coste de la nafta, cuyo incremento comenzó en la segunda mitad del PIR (primer semestre de 2005). Los precios estadounidenses de importación a la Comunidad parecen adaptarse más despacio al aumento de los precios de las materias primas, en primer lugar a causa del ajuste más lento de los precios contractuales. También influye el esfuerzo de los productores de EEUU para proteger la cuota de mercado y el hecho de que los centros de producción de dichos productores utilicen gas en lugar de nafta, ya que los aumentos del precio del gas siguen a los del petróleo.
(88)
Los precios del petróleo, en promedio, siguieron subiendo un 10 % en los cinco primeros años de 2006, lo que afectó negativamente a la rentabilidad de la industria de la Comunidad a causa del descenso observado en la evolución ascendente de los precios de venta.
(89)
La investigación de los acontecimientos tras el período de investigación parece revelar un punto de inflexión en la evolución del mercado comunitario de la etanolamina. Los precios de venta parecen haber alcanzado su máximo y algunos tipos de etanolamina han mostrado incluso un pequeño descenso. Según ciertas indicaciones, ese tipo de aumento del coste de producción no va a poder traducirse fácilmente en una subida de precios de venta para los clientes. Pero no está claro en este momento en qué medida el coste creciente de la producción y la presión a la baja de la rentabilidad provocarían una situación perjudicial para la industria comunitaria a medio plazo.
(90)
En caso de derogación de las medidas, existe una probabilidad a corto plazo de que aumenten significativamente las importaciones estadounidenses objeto de dumping a la Comunidad, lo que ocasionará una presión a la baja sobre los precios.
(91)
A medio plazo, esto se podría agravar con el aumento de la producción de etanolamina en EEUU como reacción a las menores oportunidades comerciales para el MEG, lo que obligaría a los productores estadounidenses a buscar nuevos mercados de ventas y, por consiguiente, a volver a enviar mayores volúmenes al mercado comunitario.
(92)
El aparente final del aumento de los precios de venta a principios de 2006 y la evolución negativa del coste de producción a causa de la evolución de los precios del petróleo parece que también afecta negativamente a la rentabilidad de la industria comunitaria.
(93)
Todos esos factores muestran la probabilidad de una reaparición del perjuicio. No obstante, algunas de las conclusiones anteriormente mencionadas se basan en hechos que pueden ocurrir a medio plazo.
G. INTERÉS COMUNITARIO
1. Observación preliminar
(94)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, se examinó si el mantenimiento de las medidas antidumping actualmente en vigor sería contrario a los intereses de la Comunidad en su conjunto. La determinación del interés comunitario se basó en una estimación de los diversos intereses implicados, es decir, los de la industria de la Comunidad, los importadores, los comerciantes, los mayoristas y los usuarios industriales del producto afectado.
(95)
Debe recordarse que, en las investigaciones anteriores, se consideró que la imposición de medidas no era contraria al interés de la Comunidad. Por otra parte, la presente investigación es una reconsideración por expiración, que analiza una situación en la que las medidas antidumping se están aplicando.
(96)
De este modo, se examinó si, a pesar de la conclusión sobre la probabilidad de continuación del dumping y la probabilidad de reaparición, existían razones de peso que llevaran a concluir que el mantenimiento de las medidas en este caso concreto no respondía al interés de la Comunidad.
2. Interés de la industria de la Comunidad
(97)
Se recuerda que siguió habiendo dumping durante el PIR y que existe una probabilidad de continuación del dumping del producto afectado originario de EEUU y de reaparición del perjuicio para la industria de la Comunidad.
(98)
La industria de la Comunidad ha demostrado que es una industria viable y competitiva, lo que confirma la evolución positiva de la mayoría de indicadores económicos, en concreto la rentabilidad, el flujo de caja y el rendimiento de la inversión. Las medidas antidumping impuestas anteriormente han contribuido al nivel de precios actual en el mercado comunitario y han permitido que la industria de la Comunidad recupere una rentabilidad que garantice un rendimiento suficiente sobre la inversión, a tal punto que las inversiones para nuevas capacidades son factibles económicamente hablando. En concreto, el productor exportador estadounidense INEOS, quien, tras la absorción de Innovene, se convirtió de hecho en un productor comunitario, ha anunciado importantes inversiones en la Comunidad. El mantenimiento de las medidas contribuiría también a mantener la rentabilidad de este proyecto de inversión. Por consiguiente, en interés de la industria de la Comunidad, deben mantenerse las medidas contra las importaciones objeto de dumping de EEUU.
3. Interés de los importadores y de los comerciantes/mayoristas
(99)
A causa de la falta de cooperación de la totalidad de comerciantes y mayoristas, se concluyó que la ausencia o el mantenimiento de las medidas no afectaría mucho a esas partes. Además, la investigación no ha mostrado la existencia de ningún importador no vinculado; parece ser que todas las importaciones a la Comunidad del producto afectado procedente de EEUU se transfieren a través de importadores vinculados a los productores exportadores estadounidenses.
(100)
El mantenimiento de las medidas no va a cambiar la situación actual de los importadores vinculados, de los que se sabe que han realizado beneficios durante el PIR con márgenes conformes a las condiciones de mercado. Naturalmente, la supresión de las medidas podría ir en interés de los importadores vinculados en caso de que el nivel de los precios de venta no se viera afectado y en caso de que los productores exportadores estadounidenses no reclamaran, en parte o en su totalidad, los márgenes suplementarios de beneficios resultantes fijando a la vez los precios a los que los importadores vinculados pueden comprar la etanolamina.
4. Interés de los usuarios industriales
(101)
Teniendo en cuenta que el mantenimiento de las medidas representaría una segunda renovación de las medidas antidumping, se ha prestado una atención especial al interés de los usuarios industriales.
(102)
Solo los usuarios del sector del esterquat para suavizantes se presentaron en esta investigación. Un usuario industrial, que representaba en torno al 14 % de las importaciones estadounidenses totales durante el PIR, respondió al cuestionario; otros dos dieron a conocer sus opiniones y enviaron información sobre la estructura de los costes de la fabricación de los productos acabados. Los esterquats se producen a partir de TEA y se usan como suavizantes, comercializados por los denominados «jaboneros», como Procter & Gamble, Unilever, Henkel, Benckiser y Colgate. Estos usuarios industriales alegan que el aumento del precio de la TEA está poniendo a sus empresas en peligro y que existe una escasez de oferta en el mercado comunitario. Estos dos factores podrían mitigarse si las medidas antidumping dejaran de tener efecto. Por otra parte, se afirma que el mantenimiento de la producción en la Comunidad está en peligro si no se mejora la rentabilidad de la industria del esterquat.
(103)
Se descubrió que, durante el PIR, la TEA representaba en torno a un 23 % del coste total de la producción de esterquats, lo que equivalía a un aumento con respecto al 22 % de 2003 pero era comparable globalmente a la situación existente en 2002, el primer año del período considerado. Tras el PIR, dada la evolución observada en el precio de la TEA, se espera que su incidencia en el coste total del producto acabado sea aún más importante. Es evidente que la eliminación de las medidas antidumping aligeraría al menos a corto plazo la carga del coste de TEA como materia prima. Esta reducción de costes, en la hipótesis de que la supresión de las medidas se traduzca plenamente en un precio de compra más bajo, podría reducir el coste de la TEA en un 7 % aproximadamente. El efecto en el coste total de producción de los productos acabados sería una reducción en torno al 1 %, lo que mejoraría la rentabilidad en ese mismo margen.
(104)
Durante el período considerado se constató un deterioro real comprendido entre el 18 % y el 8 % de la rentabilidad en el sector del esterquat. Sin embargo, el principal factor causante parece haber sido el descenso del precio de venta de los esterquats en un 6 % durante el período considerado, lo que ha dado lugar a una subida de cerca del 10 % en la importancia relativa de los costes de producción en el precio de venta. El sector parece sufrir los efectos de un traslado a los países del Este, sobre todo a Rusia, donde se pueden encontrar en general soluciones de costes más baratas, y más en concreto para la compra de la otra materia prima principal, el «ácido graso thalo». Este producto de origen bovino puede sustituirse por el «estireno de palma» vegetal, cuyas reservas son más abundantes en los países del Este. Además, los «jaboneros», por razones de eficacia, solicitan una presencia local de sus proveedores, lo que puede ser la razón principal de una posible deslocalización fuera de la Comunidad.
(105)
Por último, se examinó la alegación de una escasez de oferta de TEA en el mercado comunitario, en base a las ofertas presentadas por determinados productores, que no aceptaron los usuarios afectados. Dicha alegación no se justificó.
(106)
En resumen, aunque se reconoce que el precio creciente de la TEA ha ejercido una presión negativa sobre los costes de producción de los productos acabados de los usuarios industriales que se presentaron, dicha presión es más bien limitada y la supresión de las medidas antidumping no aportaría un alivio importante. Otros factores, como el coste de las demás materias primas y las exigencias de los clientes de los productos, se consideraron mucho más influyentes. Por consiguiente, se decidió que el mantenimiento de las medidas no afectaría significativamente a los usuarios industriales.
5. Conclusión sobre el interés de la Comunidad
(107)
La investigación ha mostrado que las medidas antidumping vigentes han contribuido a la recuperación de la industria comunitaria. Esta se beneficiaría de la permanencia de las medidas; gracias a ellas podría mantener los niveles de precios actuales, que son rentables, y realizar nuevas inversiones. Si las medidas dejaran de tener efecto, se podría poner en peligro este proceso de recuperación. Por lo tanto, en interés de la industria de la Comunidad, deben mantenerse las medidas.
(108)
Aparentemente, no existe ningún importador no vinculado y no se ha presentado ningún comerciante/mayorista no vinculado. Todas las importaciones procedentes de EEUU se realizan a través de comerciantes vinculados que, mientras estuvieron vigentes las medidas, obtuvieron beneficios conformes al mercado, durante el PIR.
(109)
Por otra parte, en el pasado, las medidas vigentes parecen no haber tenido ningún efecto negativo importante en la situación económica de los usuarios. A partir de la información recogida durante la investigación actual, sabemos que cualquier aumento de precio que se produzca derivado de la imposición de medidas antidumping no parece desproporcionado si se compara con los beneficios obtenidos por la industria comunitaria gracias a la supresión de las distorsiones del mercado causadas por las importaciones objeto de dumping.
(110)
En lo que respecta al interés de la Comunidad, por tanto, se concluye que no hay razones de peso para no seguir imponiendo las medidas antidumping actualmente vigentes contra las importaciones de etanolaminas procedentes de EEUU.
(111)
Por consiguiente, se considera apropiado mantener las medidas antidumping actuales contra las importaciones de etanolaminas procedentes de EEUU.
H. MEDIDAS ANTIDUMPING
(112)
Se informó a todas las partes de los principales hechos y consideraciones en que se pretendía basar la recomendación de mantener las medidas vigentes. Además, se les concedió un período para hacer observaciones y alegaciones posteriormente a la comunicación.
(113)
La investigación mostró que existen capacidades no utilizadas en el país afectado y que el dumping continuó durante el PIR. La situación de la industria de la Comunidad mejoró durante el período considerado con respecto a la mayoría de los factores de perjuicio, principalmente debido a las condiciones de mercado favorables a escala mundial. Teniendo en cuenta la evolución positiva de la situación económica de la industria comunitaria, no se pudo concluir que hubiera perdurado un perjuicio importante. Sin embargo, la investigación sobre la probabilidad de reaparición del perjuicio mostró que una serie de factores como la capacidad no utilizada existente en EEUU, las menores oportunidades comerciales para el MEG, la situación de la etanolamina tanto a escala mundial como a nivel comunitario, indican una probabilidad de reaparición del perjuicio a medio plazo.
(114)
Se desprende de lo anterior que, tal como está previsto en el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, deben mantenerse las medidas antidumping aplicables a las importaciones de etanolaminas originarias de los Estados Unidos de América impuestas por el Reglamento (CE) no 1603/2000, modificado en último lugar por un anuncio relativo al derecho antidumping fijado aplicable a INEOS (7). Se considera además que las medidas deberían mantenerse durante un período suplementario de dos años únicamente.
(115)
Por una parte, existe una probabilidad de reaparición del dumping en base a los siguientes hechos: i) el dumping practicado por los productores exportadores estadounidenses ha continuado a pesar de las medidas vigentes, y ii) se espera que aumenten las importaciones a la Comunidad a causa de la capacidad excedentaria de producción existente, que asciende a 90 000 toneladas en EEUU; dicha capacidad excedentaria volverá a ser operativa a finales de 2006 y no cuenta con una demanda interior correspondiente. Además, el principal productor estadounidense que no cooperó está actualmente sometido al derecho antidumping más alto y tiene, por tanto, también el mayor interés por volver al mercado comunitario en caso de que las medidas dejen de tener efecto; dicho productor dispone de la necesaria red de distribución, ya que vende otros productos químicos en el mercado comunitario.
(116)
Por otra parte, se espera que la capacidad excedentaria estadounidense desaparezca gradualmente hacia 2010 y está previsto que el aumento programado de la capacidad de uno de los productores exportadores estadounidenses a la Comunidad que cooperaron será efectivo a finales de 2008, es decir, dentro de dos años. Estas últimas consideraciones, combinadas con la incertidumbre persistente en cuanto a la influencia de la evolución de los precios del petróleo sobre los costes de producción y la rentabilidad de la industria comunitaria, justifican la limitación del mantenimiento de las medidas a solo dos años.
(117)
Tras dicho período, la Comisión, si lo juzga necesario, pondrá en marcha de oficio una nueva investigación de reconsideración a la que se aplicará el artículo 11 del Reglamento de base.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de etanolaminas actualmente clasificables en los códigos NC ex 2922 11 00 (monoetanolamina) (Código TARIC 2922110010), ex 2922 12 00 (dietanolamina) (Código TARIC 2922120010) y 2922 13 10 (trietanolamina), originarias de los Estados Unidos de América.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable a los precios netos franco frontera de la Comunidad, antes del despacho de aduana, de los productos descritos anteriormente y fabricados por las empresas enumeradas a continuación será el siguiente:
País
Empresa
Derecho fijo específico
Estados Unidos de América
The Dow Chemical Corporation
2030 Dow Center
Midland, Michigan 48674, USA
(Código TARIC adicional: A115)
59,25 EUR por tonelada
INEOS Americas LLC
7770 Rangeline Road
Theodore, Alabama 36582, EEUU
(Código TARIC adicional: A145)
69,40 EUR por tonelada
Huntsman Chemical Corporation
3040 Post Oak Boulevard
PO Box 27707
Houston, Texas 77056
(Código TARIC adicional: A116)
111,25 EUR por tonelada
Todas las demás empresas
(Código TARIC adicional: A999)
111,25 EUR por tonelada
3. A menos que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
4. En caso de que las mercancías hayan sufrido daños antes del despacho a libre práctica y, en consecuencia, el precio realmente pagado o por pagar se calcule proporcionalmente a efectos de determinar el valor en aduana, de conformidad con el artículo 145 del Reglamento (CEE) no 2454/93 de la Comisión (8), el importe del derecho antidumping, calculado sobre la base de los importes indicados anteriormente, se reducirá en un porcentaje correspondiente al prorrateo del precio realmente pagado o por pagar.
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea y se mantendrá en vigor por un período de dos años.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Luxemburgo, el 23 de octubre de 2006.