NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1187/2008
ze dne 27. listopadu 2008
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru uloženého prozatímního cla z dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Komise uložila nařízením (ES) č. 492/2008 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
1.2 Následné řízení
(2)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto uložit prozatímní antidumpingová opatření (dále jen „prozatímní informace“), několik zúčastněných stran předložilo písemná podání, v nichž vyjádřilo své názory na prozatímní zjištění. Strany, které o to požádaly, dostaly příležitost být vyslyšeny. Komise dále vyhledávala a ověřovala veškeré informace, které považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
(3)
Komise dále pokračovala v šetření s ohledem na aspekty zájmu Společenství a provedla analýzu informací poskytnutých některými uživateli a dodavateli ve Společenství po uložení prozatímních antidumpingových opatření.
(4)
Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a podle potřeby byla na jejich základě upravena prozatímní zjištění.
(5)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě vznikl záměr doporučit uložení konečných antidumpingových opatření z dovozu glutamátu sodného pocházejícího z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla. Rovněž jim byla poskytnuta lhůta, ve které mohly v reakci na tyto informace podat námitku.
(6)
Připomíná se, že šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2006 do 30. června 2007 (dále jen „období šetření“). Pokud jde o trendy podstatné z hlediska posouzení újmy, Komise analyzovala údaje pokrývající období od dubna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(7)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k dotčenému a obdobnému výrobku, potvrzuje se tímto 12. až 14. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Použití článku 18 základního nařízení
(8)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se použití článku 18 základního nařízení ani k jednomu vyvážejícímu výrobci v ČLR, potvrzuje se tímto 15. až 18. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2 Status tržního hospodářství
(9)
Po poskytnutí prozatímních informací zpochybnili dva čínští vyvážející výrobci, kterým nebyl přiznán status tržního hospodářství, prozatímní zjištění.
(10)
První společnost ve svém stanovisku uvedla, že mezinárodní účetní standard (IAS) vyžadoval pouze přípravu konsolidovaných účetních závěrek a nikoliv jejich prověření auditory v souladu s IAS.
(11)
V tomto ohledu je nutno připomenout, že tato společnost i přes několik výzev neposkytla příslušné konsolidované účetní závěrky, včetně zprávy auditorů, a to ani na formuláři žádosti o status tržního hospodářství, ani během inspekce na místě v ČLR. IAS stanovují a vysvětlují mezinárodně dohodnuté účetní zásady a poskytují návod, jak by se měly používat. Provedení auditu účetních záznamů v souladu s IAS znamená, že audit zajistí, aby účetní záznamy byly zhotoveny a předloženy v souladu s IAS a těmto standardům vyhověly. V případě porušení těchto zásad by zpráva auditora měla zmiňovat dopad tohoto nesouladu a důvody, proč nebyly použity zásady IAS. Zejména mezinárodní účetní standard 27 jasně uvádí podmínky, za kterých by firmy měly vyhotovovat a předkládat své konsolidované účetní závěrky. Společnost nepopírá, že tyto podmínky se na ni vztahovaly v souvislosti s šetřením ohledně statusu tržního hospodářství.
(12)
Článek 2 odst. 7 písm. c) druhá odrážka základního nařízení jasně uvádí, že společnosti žádající o status tržního hospodářství by měly disponovat jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používaným ve všech oblastech. Tudíž se zdá být jasné, že účetní závěrky by měly být nejen připraveny, ale také prověřeny auditory v souladu s IAS. Neprovedení auditu v souladu s IAS neumožňuje Komisi stanovit, zda účetní závěrky byly či nebyly vyhotoveny v souladu s IAS. Pouze na tomto základě nelze vyvodit závěr, zda bylo kritérium 2 splněno.
(13)
Stejný vyvážející výrobce dále tvrdil, že z jeho pohledu nebylo vyrovnávání příjmů a výdajů podstatné a že neposkytnutí informací nemohlo mít vliv na ekonomické rozhodnutí uživatelů přijaté na základě účetních závěrek. Tudíž se nejednalo o porušení IAS.
(14)
Toto tvrzení se však zdá být v rozporu s prvním, které říká, že účetní závěrky by měly být vyhotoveny, ne však prověřeny auditory v souladu s IAS. Pokud by se jednalo o tento příklad, pak by nikoliv kompetentní a nezávislí auditoři, jak požaduje čl. 2 odst. 7 písm. c), ale samy společnosti posuzovaly, zda by vyrovnání mělo či nemělo být zakázáno, jestliže příjmy a výdaje nejsou významné a jestliže toto vyrovnání nemůže mít vliv na ekonomické rozhodnutí uživatelů a omezuje uživatelům možnost porozumět prováděným obchodním operacím.
(15)
I když je nutno přijmout fakt, že pojem „významnost“ ponechává určitý prostor pro výklad, odstavec 30 IAS 1 uvádí, že položka, která není dostatečně významná, aby byla zaručena její samostatná prezentace v uvedených výkazech, může být dostatečně významná, aby byla prezentována samostatně v komentáři. Tudíž s ohledem na skutečnost, že vyrovnání nebylo zmíněno ve zprávě auditora ani v komentáři k účetní závěrce společnosti, se potvrzuje, že účetní závěrky společnosti nebyly prověřeny auditory v souladu s IAS.
(16)
Zmíněné vyrovnání bylo navíc zjištěno vyšetřovateli Komise. Pokud by neexistovaly žádné jiné případy, kdy účetní závěrky nebyly vyhotoveny a prověřeny auditory v souladu s IAS, odhalil by to pouze hloubkový audit. V případě jeho absence Komise nemá k dispozici dobu nutnou k prověření účetnictví a k prověření předložení účetních závěrek společností, což ani není účelem její inspekce na místě. Tudíž zjištění Komise poukazující na to, že společnosti žádající o status tržního hospodářství neplní požadavek základních nařízení týkající se vedení účetních záznamů a zajištění toho, že účetní závěrky budou vyhotoveny a prověřeny v souladu s IAS, vedou k závěru, že kritérium dvě není splněno.
(17)
Stejná společnost rovněž nesouhlasila se závěrem, že záporný provozní kapitál spolu s bezúročnými půjčkami musí být považován za zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství, ale spíše za známku efektivnosti řízení.
(18)
V první řadě je třeba poznamenat, že zjištění týkající se záporného provozního kapitálu byla vedlejší a nebyla tím hlavním, co vedlo k závěru, že žadatel nesplnil kritérium pro přiznání statusu tržního hospodářství. Za druhé, záporný provozní kapitál může být sám o sobě známkou efektivnosti řízení, ale pouze u podnikání s malými zásobami a nízkými pohledávkami, což je v podstatě možno najít jen u podniků provozovaných téměř pouze na hotovostním základě, jako jsou obchodní domy a supermarkety. Analýza situace tohoto čínského vyvážejícího výrobce však byla zcela jiná. Záporný provozní kapitál musí být považován spíše za známku toho, že společnost může čelit úpadku či vážným finančním problémům. Za těchto okolností by byla možnost přijetí obrovských částek „obchodních úvěrů“ bez jakýchkoliv finančních nákladů v podmínkách tržní ekonomiky vysoce nepravděpodobná. Proto významné bezúročné půjčky společnosti, které představovaly značný podíl na jejích celkových krátkodobých pasivech (představujících 80 % celkových závazků) a měly za následek významnou úroveň záporného provozního kapitálu, musí být považovány za neodpovídající chování v tržní ekonomice.
(19)
V případě druhé společnosti nebyly poskytnuty žádné nové argumenty, které by změnily prozatímní zjištění ohledně statusu tržního hospodářství. Zejména bylo potvrzeno, že vliv státem vlastněného akcionáře na rozhodovací proces společnosti byl nepřiměřeně vysoký a že stát souhlasil se snížením stanovené hodnoty práv na užívání pozemků o 50 % bez jakékoliv náhrady. Dále se potvrdilo, že účetní závěrky společnosti nebyly prověřeny auditory v souladu s IAS.
(20)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se statusu tržního hospodářství, 19. až 26. bod odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzuje.
3.3 Individuální zacházení
(21)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že protikonkurenční praktiky a zásahy státu podporují obcházení opatření, a proto by žádnému z čínských výrobců nemělo být přiznáno individuální zacházení.
(22)
Zúčastněná strana však neposkytla žádný důkaz o tom, jak by údajné protikonkurenční praktiky a údajný zásah státu umožnily obcházet opatření. Šetření navíc odhalilo, že jakýkoliv teoretický zásah státu by byl možný pouze prostřednictvím Čínské asociace fermentačního průmyslu (China Fermentation Industry Association), jejímiž členy jsou i oba vyvážející výrobci. Veškerá rozhodnutí a doporučení přijatá touto asociací jsou však nezávazné povahy. Toto tvrzení tudíž muselo být zamítnuto.
(23)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky k individuálnímu zacházení, 27. až 29. bod odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzuje.
3.4 Běžná hodnota
3.4.1 Srovnatelná země
(24)
Jedna zúčastněná strana protestovala proti volbě Komise použít Thajsko jako srovnatelnou zemi, konkrétně pak výrobce Ajinomoto Thailand, který je ve spojení s výrobcem ve Společenství. Argumenty a připomínky této strany však byly předloženy po uplynutí zvláštní lhůty pro předkládání připomínek (3) a navíc byly poskytnuty bez jakéhokoliv zdůvodnění. Z tohoto důvodu se k těmto připomínkám nepřihlíželo.
(25)
Vzhledem k tomu, že nebyly podány žádné další připomínky ohledně srovnatelné země, potvrzuje se tímto 30. až 34. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.4.2 Metodika použitá pro stanovení běžné hodnoty
(26)
Jeden čínský vyvážející výrobce tvrdil, že by měla být provedena úprava s ohledem na rozdíly v nákladech na suroviny. Tento vyvážející výrobce konkrétně uvedl, že glutamát sodný vyráběný z melasy, což je případ srovnatelné země, stojí více než glutamát sodný vyráběný z kukuřičného nebo rýžového škrobu.
(27)
Nicméně se ukázalo, že čínský vyvážející výrobce významně zveličil poměr mezi vstupem melasy a výstupem glutamátu sodného ve srovnání s tím, co bylo zjištěno a ověřeno u spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. Tvrzení, že je nákladnější glutamát sodný vyrábět ve srovnatelné zemi, muselo být tudíž zamítnuto.
(28)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky týkající se metodiky použité pro stanovení běžné hodnoty, 35. bod odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzuje.
3.5 Vývozní cena
(29)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se vývozní ceny, které by změnily zjištění dosažená v prozatímní fázi, potvrzuje se tímto 36. až 37. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.6 Srovnání
(30)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, 38. až 39. bod odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzuje.
3.7 Dumpingová rozpětí
(31)
U společností, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, byla vážená průměrná běžná hodnota porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(32)
Na tomto základě konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Společenství před proclením představují:
-
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.: 36,5 %,
-
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd.,
a Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.: 33,8 %.
(33)
Základ pro stanovení celostátního dumpingového rozpětí byl stanoven ve 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, který se vzhledem k neexistenci jakýchkoliv připomínek tímto potvrzuje. Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu stanovena na 39,7 % ceny CIF na hranice Společenství před proclením.
4. ÚJMA
4.1 Vymezení výrobního odvětví Společenství
(34)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vymezení výrobního odvětví Společenství, potvrzuje se tímto 44. až 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Spotřeba Společenství
(35)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně spotřeby Společenství, potvrzuje se tímto 47. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Dovoz do Společenství z ČLR
(36)
Jeden z dovozců ve Společenství po poskytnutí prozatímních informací tvrdil, že výsledky zjištění Komise s ohledem na kolísání čínské vývozní ceny byly v posuzovaném období zkresleny z důvodu použití účetních období místo kalendářních roků. Posuzované období bylo započato 1. dubna 2004, zatímco použití kalendářních roků by znamenalo začátek období od 1. ledna 2004. Podle údajů předložených společností by tato změna počátku vedla k 12 % nárůstu čínských vývozních cen mezi kalendářním rokem 2004 a obdobím šetření na rozdíl od nepatrného poklesu uvedeného v 50. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Je však nutno poznamenat, že údaje předložené dovozcem vycházely z jeho celkových kupních cen, které samozřejmě pokrývaly pouze část vývozů Číny do Společenství. Po přezkoumání údajů Eurostatu s ohledem na průměrné ceny veškerého dovozu glutamátu sodného z ČLR bylo zjištěno, že příslušné čínské ceny vzrostly od ledna 2004 do konce období šetření pouze o 0,5 %, a ne o 12 %, jak tvrdil dovozce. Rozdíl ve vývoji cen zjištěném za posuzované období (pokles 2 %) a za období od ledna 2004 do konce období šetření (nárůst 0,5 %) není takový, aby bylo nutno měnit závěry vyvozené s ohledem na účinek těchto cen na situaci výrobního odvětví Společenství. Toto tvrzení proto muselo být zamítnuto.
(37)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dovozu z ČLR do Společenství, potvrzuje se tímto 48. až 52. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství
(38)
Některé zúčastněné strany vyslovily pochybnosti o analýze trendů ukazatelů újmy. Tvrdily, že použití dvanáctiměsíčních období probíhajících v souladu s účetním obdobím žadatele místo kalendářních roků ve skutečnosti zkrátilo posuzované období na tři roky, jelikož účetní období 2007 se ve velké míře překrývá s obdobím šetření. Tyto strany uvedly, že za účelem řádného vyhodnocení trendů ukazatelů újmy by mělo být posuzované období prodlouženo tak, aby pokrylo úplný kalendářní rok 2004. V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že základní nařízení neuvádí striktní časovou osu ohledně vymezení posuzovaného období. Mimoto doporučení Světové obchodní organizace (WTO) týkající se lhůt pro sběr údajů pro antidumpingová šetření uvádí, že „Obecně platí, že […] lhůta pro sběr údajů pro prošetřování újmy by měla standardně být alespoň tři roky […]“ (4). Přesto byla provedena komparativní analýza základních ukazatelů újmy na základě kalendářního roku, tj. za předpokladu, že posuzované období sestává z let 2004, 2005, 2006 a období šetření, aby se ověřilo, zda budou ohledně újmy vyvozeny jiné závěry. Tato analýza ukázala, že se trendy hlavních ukazatelů újmy významně nemění.
I když jisté trendy jako např. snížení objemů výroby a prodeje by byly méně zřetelné ve srovnání se závěry v prozatímním nařízení, jiná zjištění týkající se záporné ziskovosti výrobního odvětví Společenství, obrovský nárůst dovozu z ČLR a významné cenové podbízení by se nezměnily. Dále je nutno poznamenat, že posuzované období slouží jako ukazatel vývoje situace výrobního odvětví Společenství ke stanovení toho, zda toto odvětví utrpělo během období šetření podstatnou újmu. Za těchto okolností se argument stran zamítá, protože i kdyby se posuzované období prodloužilo o první trimestr 2004, graf újmy by i nadále vykazoval podstatnou hodnotu.
(39)
Žadatel dále vznesl připomínky ke znění 60. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Žadatel zdůraznil, že výrok „se získáním společnosti Orsan S.A. společností Ajinomoto Foods Europe“ nebyl správný, jelikož společnost Orsan S.A. byla získána společností Ajinomoto Group a následně přejmenována na Ajinomoto Foods Europe.
(40)
Na základě výše uvedených skutečností a úvah se tímto potvrzuje závěr, který říká, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu uvedenou v 70. až 72. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
5.1 Účinky dumpingového dovozu
(41)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že během posuzovaného období nedošlo k časové shodě mezi trendem záporné ziskovosti pozorovaným u výrobního odvětví Společenství a vývojem objemů dovozu z ČLR. V souladu s tím bylo uvedeno, že dovoz z ČLR nemohl výrobnímu odvětví Společenství způsobit újmu. Ačkoliv byla tato záležitost detailně vysvětlena v 60. a 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, poznamenává se dále, že v souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení nemusí být relevantním faktorem při posuzování toho, zda byly dumpingové dovozy příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství, pouze objemy dumpingových dovozů, ale také ceny těchto dovozů. V 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl vyvozen závěr, že „[…] levný dumpingový dovoz z ČLR, jehož ceny byly v průběhu období šetření významně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství a jehož objem značně vzrostl, hrál rozhodující úlohu, pokud jde o újmu způsobenou výrobnímu odvětví Společenství“. Vzhledem k vývoji objemů a cen dumpingového dovozu během posuzovaného období se má za to, že výše uvedené tvrzení by mělo být zamítnuto.
(42)
Další zúčastněná strana tvrdila, že nárůst dovozu glutamátu sodného z ČLR v posuzovaném období neměl vliv na situaci výrobního odvětví Společenství, jelikož tento dovoz zejména nahrazoval dovoz z jiných zdrojů.
(43)
V tomto ohledu se připomíná, že i když čínský dovoz glutamátu sodného v určitém rozsahu skutečně nahrazoval dovoz z jiných zemí, jak vysvětluje 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení, levnému dumpingovému dovozu z ČLR se trvale dařilo získávat podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Společenství dokonce i tehdy, když spotřeba Společenství klesala. Toto tvrzení navíc nepotvrzují výsledky tohoto šetření, které ukázaly, že nával levného dumpingového dovozu z ČLR, jehož ceny byly významně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, vedl k tomu, že během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Společenství podstatnou újmu. Na základě toho by výše uvedené tvrzení mělo být zamítnuto.
(44)
Jelikož nebyly v tomto ohledu vzneseny žádné další připomínky, 74. až 76. bod odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzuje.
5.2 Účinky dalších faktorů
(45)
Různé zúčastněné strany znovu zopakovaly tvrzení předložená před uložením prozatímních opatření, podle kterých byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, způsobena jinými faktory než dumpingovým dovozem. Tato tvrzení se specifickým ohledem na náklady na restrukturalizaci a rostoucí náklady na suroviny, které údajně měly vliv na výrobní odvětví Společenství, byla již patřičně projednána v 60. a 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(46)
Jedna ze zúčastněných stran znovu zopakovala tvrzení učiněná před uložením prozatímních opatření, podle kterých může být jakákoliv podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, způsobena také vývozem glutamátu sodného z ČLR prováděným společnostmi, jež jsou ve spojení s výrobním odvětvím Společenství. Tato strana dále tvrdila, že žadatel uvedl Komisi v omyl tím, že ji neinformoval o existenci společností v ČLR, které jsou ve spojení s výrobním odvětvím Společenství, a zastřel skutečnost, že tyto čínské společnosti vyvážely glutamát sodný do Společenství. Na základě toho tato strana uvažovala, že by se na žadatele měl použít článek 18 základního nařízení. Stejná strana dále uvedla, že došlo k porušení jejích práv na obhajobu, protože verze podnětu a odpovědi žadatele na dotazník pro kontrolu prováděnou zúčastněnými stranami („veřejně přístupná verze“) neodkryla skutečnost, že žadatel má v ČLR společnosti, které jsou s ním ve spojení a které se angažovaly v podnikání v oblasti glutamátu sodného.
(47)
Jak již bylo vysvětleno v 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, nebyla otázka vývozu glutamátu sodného do Společenství jedním výrobcem z ČLR, o kterém je známo, že je ve spojení s výrobním odvětvím Společenství, považována z důvodu nevýznamného objemu za důležitou. Dále je potřeba zdůraznit, že žadatel neposkytl Komisi zavádějící informaci ohledně společností v ČLR, se kterými je ve spojení. Tato informace byla sdělena v důvěrné verzi podnětu a odpovědi žadatele na dotazník. Faktem je, že tato informace původně nebyla zahrnuta ve veřejně přístupné verzi podnětu nebo odpovědi žadatele na dotazník. Žadatel však poskytl veřejně přístupné verze včetně informací o společnostech v ČLR, se kterými je ve spojení, následně v průběhu řízení. Za těchto okolností se má za to, že nedošlo k žádnému porušení práva na obhajobu stran. Mimoto nebyl předložen žádný přesvědčivý důkaz, který by podpořil tvrzení, že společnost Ajinomoto Group si byla vědoma údajné nepřímé vývozní činnosti jedné z čínských společností, se kterými je ve spojení. Tudíž se má za to, že použití článku 18 základního nařízení není v této situaci odůvodněné, a tvrzení se zamítá.
(48)
Jedna ze zúčastněných stran znovu zopakovala tvrzení předložená před uložením prozatímních opatření ohledně dopadu směnného kurzu mezi americkým dolarem a eurem na výpočet cenového podbízení a vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství. Nebyly však poskytnuty žádné další informace či důkaz, který by změnil závěry uvedené v 84. až 90. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, který se tímto potvrzuje.
(49)
Jedna ze zúčastněných stran znovu zopakovala své tvrzení předložené před uložením prozatímních opatření ohledně dopadu globální strategie společnosti Ajinomoto Group, zejména pak vývozu na trh EU realizovaného výrobci glutamátu sodného ve třetích zemích, které vlastní společnost Ajinomoto, a jeho dopadu na zisk a úroveň zásob žadatele. V 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo uvedeno, že prodej glutamátu sodného na trhu Společenství pocházejícího od vývozců v zemích mimo Společenství, kteří jsou ve spojení s výrobním odvětvím Společenství, se v průběhu posuzovaného období trvale a významně snižoval. V důsledku toho byl v 95. bodě odůvodnění uvedeného nařízení vysloven závěr, že dovoz výrobního odvětví Společenství od stran, které jsou s ním ve spojení a nachází se mimo Společenství, nepřispěl ke zjištěné podstatné újmě. Tato strana neposkytla žádné další informace či důkaz, jenž by změnil tento závěr, který se tímto potvrzuje.
5.3 Závěr o příčinných souvislostech
(50)
Vzhledem k výše uvedené analýze, která řádně rozlišila a oddělila účinky všech ostatních známých faktorů na situaci výrobního odvětví Společenství od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se tímto potvrzuje, že tyto ostatní faktory nemohou jako takové nic změnit na skutečnosti, že zjištěná podstatná újma musí být přičtena dumpingovému dovozu.
(51)
S ohledem na výše uvedené se vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz glutamátu sodného pocházejícího z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(52)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné další připomínky, závěry v 99. až 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
6. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
6.1 Zájem výrobního odvětví Společenství
(53)
Jelikož nebyly v tomto ohledu vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 103. až 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2 Zájem dovozců
(54)
Jeden dovozce tvrdil, že negativní dopad, který mohou mít antidumpingová opatření na jeho ekonomickou situaci, byl v 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení podceněn. Podle společnosti by vzhledem k nízké ziskovosti jejího prodeje glutamátu sodného a omezené možnosti přenést zvýšení ceny na své klienty znamenalo uložení antidumpingových opatření konec podnikání v oblasti glutamátu sodného. Je třeba podotknout, že podnikání v oblasti glutamátu sodného nepředstavuje výrazný podíl na obchodní činnosti zmíněného dovozce, který svůj glutamát sodný pořizuje zejména z ČLR. Dotyčný dovozce má možnost přejít na jiné zdroje dodávek, které nejsou ovlivněny antidumpingovými opatřeními. Nicméně, jak již bylo zmíněno ve 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, očekávaným účinkem uložení opatření bude obnova účinných obchodních podmínek na trhu Společenství, což v tomto případě může vést ke zvýšení cen glutamátu sodného zejména z výrobního odvětví Společenství a ČLR. Tudíž se předpokládá, že všichni dovozci by měli být schopni přenést alespoň část nárůstu svých nákladů vyplývajících z uložení antidumpingových opatření. Na základě toho se potvrzuje závěr dosažený v 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3 Zájem uživatelů
(55)
Po předložení připomínek zúčastněných stran ohledně možného dopadu navrhovaných opatření na výrobní odvětví uživatelů byly provedeny další analýzy na základě informací od hlavních uživatelů glutamátu sodného ve Společenství, jmenovitě od společností Nestlé a Unilever. Šetření prokázalo, že glutamát sodný představuje méně než 3 % nákladů na výrobu všech výrobků obsahujících glutamát sodný vyráběných oběma společnostmi. Vezmeme-li tudíž v úvahu signály o relativně vysokých průměrných mírách zisku, jichž obě společnosti v průběhu období šetření dosáhly zejména u těchto výrobků, je možno potvrdit, že možný dopad navrhovaného opatření na jejich činnost by neměl být významný.
6.4 Zájem dodavatelů surovin
(56)
V návaznosti na 115. bod odůvodnění prozatímního nařízení byla analýza týkající se zájmu dodavatele na začátku dodavatelského řetězce ve výrobním odvětví Společenství rozšířena o údaje poskytnuté druhým dodavatelem. Na základě odpovědí na dotazník od obou dodavatelů bylo zjištěno, že situace dodavatelských společností se během posuzovaného období významně zhoršila stejně jako situace výrobního odvětví Společenství. Celkový obrat prošetřovaných dodavatelů poklesl v rozmezí od 8 % do 13 %, a jejich prodej výrobnímu odvětví Společenství zaznamenal dokonce dvakrát tak významný pokles (v rozmezí od 15 % do 25 %). Obě společnosti také zaznamenaly pokles v mírách ziskovosti.
(57)
Vezmeme-li v úvahu výše uvedená zjištění, potvrzuje se tímto obsah 116. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
6.5 Narušení hospodářské soutěže a obchodu
(58)
Některé ze zainteresovaných stran znovu zopakovaly své připomínky ohledně údajné dominantní pozice společnosti Ajinomoto Group na světě a jejího údajného monopolního postavení ve Společenství. Tyto záležitosti byly již projednány ve 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Ohledně těchto tvrzení nebyl předložen žádný nový důkaz.
(59)
Několik zúčastněných stran vzneslo další argumenty týkající se vývoje na trhu s glutamátem sodným po období šetření. Tvrdily, že objem dovozu po období šetření poklesl a ceny vzrostly, což vyloučilo jakoukoliv možnou újmu výrobnímu odvětví Společenství. Strany uvedly, že uložení antidumpingových cel v této situaci by pouze poškodilo dovozce a uživatele ve Společenství. Strany vznesly také otázku týkající se údajného globálního nedostatku zásob glutamátu sodného, jelikož podle jejich údajů několik důležitých výrobců na světě přestalo dotčený výrobek vyrábět nebo snížilo jeho výrobní kapacitu. Údaje Eurostatu a další informace získané z výrobního odvětví Společenství však výše uvedená tvrzení nepodporují. Podle nich zůstaly po období šetření dovozní ceny naopak stabilní, a v některých měsících dokonce poklesly, zatímco objem dovozu z ČLR i třetích zemí vzrostl. Druhý uvedený vývoj prokazuje, že někteří nečínští konkurenti disponují kapacitou pro rozšíření svého vývozu do Společenství.
6.6 Závěr o zájmu Společenství
(60)
Vzhledem k výsledkům dalšího šetření ohledně aspektů zájmu Společenství ve výše uvedeném případě se tímto potvrzují zjištění a závěry uvedené v 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(61)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné opodstatněné připomínky, které by změnily závěr ohledně úrovně pro odstranění újmy, potvrzuje se tímto 120. až 122. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Forma a úroveň cel
(62)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být konečné antidumpingové clo uloženo na úrovni postačující k odstranění újmy způsobené dumpingovým dovozem, aniž by bylo překročeno zjištěné dumpingové rozpětí.
(63)
Sazby konečných cel jsou s konečnou platností stanoveny takto:
Společnost
Rozpětí pro odstranění újmy
Dumpingové rozpětí
Sazba antidumpingového cla
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., a
Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
54,8 %
33,8 %
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.
60,4 %
36,5 %
36,5 %
Všechny ostatní společnosti
63,7 %
39,7 %
39,7 %
(64)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění stávajícího šetření. Odrážejí tedy situaci zjištěnou během šetření, pokud jde o uvedené společnosti. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Pro dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenými subjekty, nelze tyto sazby použít a takové výrobky podléhají celní sazbě uplatňované na „všechny ostatní společnosti“.
(65)
Jakákoliv žádost o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. následkem změny názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měla být neprodleně adresována Komisi (5) společně s veškerými relevantními informacemi, zejména s informacemi o jakýchkoli změnách činnosti společnosti spojených s výrobou, domácím a vývozním prodejem souvisejícím např. se změnou názvu nebo změnou výrobních nebo prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností, pro které lze individuální celní sazby použít.
7.3 Závazky
(66)
Jeden spolupracující čínský vyvážející výrobce nabídl cenový závazek.
(67)
V tomto ohledu se poznamenává, že ceny glutamátu sodného jsou sjednávány globálně s velkými mezinárodními společnostmi s výrobním zařízením v rámci i mimo Společenství. Podotýká se také, že většina prodeje tohoto vyvážejícího výrobce je realizována hlavně těmto mezinárodním společnostem. Vzhledem k výše uvedenému se riziko vzájemné kompenzace cen mezi dohodami o prodeji uzavřenými s mezinárodními společnostmi pro jejich výrobní zařízení ve Společenství a zařízení situovaná v jiných zemích mimo Společenství považovalo za velmi vysoké. Také se mělo za to, že tuto vzájemnou kompenzaci by bylo velice obtížné zjistit v rámci monitorování závazků. Nabídka závazku tohoto vyvážejícího výrobce tudíž musela být ve své současné podobě zamítnuta, jelikož její přijetí bylo s ohledem na skutečnost, že by tento závazek nemohl být vhodně monitorován Komisí, považováno za nepraktické.
7.4 Konečný výběr prozatímních cel a zvláštní monitorování
(68)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné pomocí prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, tj. nařízením Komise (ES) č. 492/2008, a to v rozsahu částky uložených konečných cel.
(69)
Je třeba připomenout, že pokud by se po uložení antidumpingových opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložení opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušení individuálních celních sazeb a následného uložení celostátního cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného kódu KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010) pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením se pro výrobky vyrobené společnostmi uvedenými níže stanoví takto:
Společnost
Sazba antidumpingového cla (%)
Doplňkový kód TARIC
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., a
Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.
36,5
A884
Všechny ostatní společnosti
39,7
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné pomocí prozatímních antidumpingových cel podle nařízení Komise (ES) č. 492/2008 z dovozu glutamátu sodného kódu KN ex 2922 42 00 (TARIC 2922420010) pocházejícího z Čínské lidové republiky se s konečnou platností vyberou.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. listopadu 2008.
REGLAMENTO (CE) N o 1187/2008 DEL CONSEJO
de 27 de noviembre de 2008
por el que se establece un derecho antidumping definitivo y se percibe definitivamente el derecho provisional establecido sobre las importaciones de glutamato monosódico originario de la República Popular China
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 384/96 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 9,
Vista la propuesta presentada por la Comisión previa consulta al Comité Consultivo,
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
1.1. Medidas provisionales
(1)
La Comisión, mediante el Reglamento (CE) no 492/2008 (2) («el Reglamento provisional»), estableció un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de glutamato monosódico originario de la República Popular China (en lo sucesivo, «China»).
1.2. Procedimiento ulterior
(2)
Tras la comunicación de los hechos y consideraciones esenciales, en función de los cuales se decidió adoptar medidas antidumping provisionales («la comunicación provisional»), varias partes interesadas presentaron por escrito sus observaciones sobre las conclusiones provisionales. Se concedió audiencia a las partes que lo solicitaron. La Comisión siguió recabando y verificando toda la información que consideró necesaria para formular conclusiones definitivas.
(3)
La Comisión siguió investigando los aspectos de interés comunitario y analizó los datos aportados por algunos usuarios y proveedores de la Comunidad después de la adopción de las medidas antidumping provisionales.
(4)
Se tuvieron en cuenta las observaciones orales y escritas de las partes interesadas y, en su caso, se modificaron en consecuencia las conclusiones provisionales.
(5)
Se informó a todas las partes de los hechos y consideraciones esenciales por los que se pretendía recomendar la imposición de derechos antidumping definitivos a las importaciones de glutamato monosódico originario de China y la percepción definitiva de los importes garantizados mediante el derecho provisional. También se les concedió un plazo para que pudieran presentar observaciones después de dicha comunicación.
(6)
Se recuerda que la investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de julio de 2006 y el 30 de junio de 2007 («el período de investigación»). En cuanto a las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio, la Comisión analizó los datos relativos al período comprendido entre abril de 2004 y el fin del período de investigación («el período considerado»).
2. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
(7)
En ausencia de observaciones sobre el producto afectado y el producto similar, se confirma lo expuesto en los considerandos 12 a 14 del Reglamento provisional.
3. DUMPING
3.1. Aplicación del artículo 18 del Reglamento de base
(8)
En ausencia de observaciones sobre la aplicación del artículo 18 del Reglamento de base a un productor exportador de China, se confirma lo expuesto en los considerandos 15 a 18 del Reglamento provisional.
3.2. Trato de economía de mercado
(9)
Tras la comunicación provisional, los dos productores exportadores chinos que no obtuvieron trato de economía de mercado impugnaron las conclusiones provisionales.
(10)
La primera empresa afirmó que, en su opinión, las normas internacionales de contabilidad (NIC) solo exigen que se preparen cuentas consolidadas, pero no que dichas cuentas se auditen con arreglo a las NIC.
(11)
A este respecto, cabe recordar que, a pesar de varios requerimientos, esta empresa no facilitó los estados financieros consolidados pertinentes ni el informe de auditoría, en su solicitud de trato de economía de mercado ni durante la inspección in situ en China. Las NIC establecen y exponen principios contables acordados a escala internacional y ofrecen asesoramiento sobre cómo deben aplicarse. Auditar los libros contables de acuerdo con las NIC significa asegurarse de que los libros se preparan y presentan con arreglo a las NIC y que las cumplen. Si no se cumplen esos principios, el informe de auditoría debe mencionar el impacto del incumplimiento y las razones por las que no se aplicaron los principios de las NIC. La NIC 27, en particular, establece claramente en qué condiciones las empresas deben preparar y presentar sus estados financieros consolidados. La empresa no niega que estaba sujeta a esas condiciones en el contexto de la investigación relativa al trato de economía de mercado.
(12)
El artículo 2, apartado 7, letra c), segundo guión, del Reglamento de base establece claramente que las empresas que soliciten trato de economía de mercado deben llevar libros contables básicos utilizados a todos los efectos y auditados con la adecuada independencia de conformidad con las NIC. Parece claro, pues, que la contabilidad no solo debe prepararse sino también auditarse de conformidad con las NIC. La ausencia de una auditoría conforme a las NIC no permite a la Comisión determinar si la contabilidad se llevó de conformidad con las NIC. Atendiendo únicamente a este aspecto no podía considerarse que se cumplía el criterio dos.
(13)
El mismo productor exportador alegó, además, que en su opinión la compensación de ingresos y gastos no era de carácter importante y que la no revelación no podía influir en la decisión económica de los usuarios, adoptada sobre la base de los estados financieros. Consideraba, por tanto, que no incumplía las NIC.
(14)
No obstante, esta alegación parece contradecir la primera, según la cual la contabilidad debe prepararse pero no auditarse con arreglo a las NIC. En ese caso, las propias empresas, en lugar de auditores competentes e independientes como exige el artículo 2, apartado 7, letra c), determinarían si estaba prohibida la compensación, si los ingresos y los gastos eran de carácter importante, si esa compensación pudo influir en la decisión económica de los usuarios y si la citada compensación restó capacidad a los usuarios para comprender las transacciones realizadas.
(15)
Además, si bien es verdad que la noción de «importancia» puede dar lugar a distintas interpretaciones, el apartado 30 de la NIC 1 dispone que una partida que no sea suficientemente importante como para justificar su presentación por separado en el cuerpo principal de los estados financieros puede sin embargo ser suficientemente importante como para ser presentada por separado en las notas. Por tanto, como la compensación no se mencionó en el informe de auditoría ni en las notas de los estados financieros de la empresa, se confirma que las cuentas de la empresa no se auditaron de conformidad con las NIC.
(16)
Además, la compensación en cuestión la detectaron los auditores de la Comisión. Solo una auditoría a fondo habría determinado si existían otros casos en que las cuentas no se prepararon ni auditaron de acuerdo con las NIC. A falta de esa auditoría, la Comisión no dispone de tiempo material, y tampoco es el objetivo de una inspección in situ, de auditar las cuentas de las empresas y su presentación. En consecuencia, las averiguaciones de la Comisión de las que se deduce que empresas que solicitan trato de economía de mercado no cumplen el requisito del Reglamento de base sobre la preparación de los libros contables y la garantía de que la contabilidad se prepare y audite de conformidad con las NIC permiten concluir que no se cumple el criterio dos.
(17)
Por último, la misma empresa manifestó su desacuerdo con la conclusión de que el saldo negativo del capital de explotación y los empréstitos exentos de intereses fueran una distorsión heredada del anterior sistema económico no sujeto a las leyes del mercado, y precisó que eran más bien la señal de una gestión eficaz.
(18)
En primer lugar, cabe precisar que las averiguaciones sobre el saldo negativo del capital de explotación eran secundarias y no figuraban entre las principales averiguaciones que permitieron concluir que la empresa solicitante no cumplía las condiciones para el trato de economía de mercado. En segundo lugar, un saldo negativo del capital de explotación por sí solo puede ser una señal de gestión eficaz pero solo en una empresa con escaso volumen de existencias y de cuentas por cobrar, y básicamente ese caso se da solo en empresas que trabajan casi en exclusivo al contado, como los grandes almacenes y los supermercados. El análisis de la situación de este productor exportador chino, sin embargo, arrojaba una situación totalmente distinta. Un saldo negativo del capital de explotación debe considerarse más bien una señal de que una empresa corre riesgo de quiebra o atraviesa graves dificultades financieras. En esa situación, sería muy improbable que, en condiciones de economía de mercado, recibiera cuantiosos «créditos comerciales» sin costes financieros. Por tanto, los importantes empréstitos sin intereses de la empresa, que representaban una notable porción de su pasivo total a corto plazo (y este, un 80 % de su pasivo total), lo que originó un importante saldo negativo del capital de explotación, no pueden considerarse acordes con un comportamiento propio de una economía de mercado.
(19)
En el caso de la segunda empresa, no se presentaron argumentos nuevos que pudieran alterar las conclusiones provisionales sobre el trato de economía de mercado. En particular, se confirmó que el accionista estatal tenía una influencia desproporcionada en el proceso de decisión de la empresa y que el Estado aceptó reducir el valor establecido de los derechos de utilización del suelo en un 50 % sin compensación alguna. También se confirmó que las cuentas de la empresa no se auditaron de conformidad con las NIC.
(20)
En ausencia de otras observaciones en relación con el trato de economía de mercado, se confirma lo expuesto en los considerandos 19 a 26 del Reglamento provisional.
3.3. Trato individual
(21)
Una parte interesada alegó que las prácticas contrarias a la competencia y la injerencia del Estado fomentarían la elusión de las medidas y, por ello, no debía concederse trato individual a ninguno de los productores chinos.
(22)
No obstante, dicha parte interesada no presentó ningún dato de cómo las supuestas prácticas contrarias a la competencia y la supuesta injerencia del Estado permitirían eludir las medidas. Además, la investigación reveló que una teórica injerencia del Estado solo podría producirse a través de China Fermentation Industry Association, de la que son miembros ambos productores exportadores. Sin embargo, ninguna de las decisiones y recomendaciones de esa asociación tiene carácter vinculante. En consecuencia, se rechazó esta alegación.
(23)
En ausencia de otras observaciones sobre el trato individual, se confirma lo expuesto en los considerandos 27 a 29 del Reglamento provisional.
3.4. Valor normal
3.4.1. País análogo
(24)
Una parte interesada manifestó su desacuerdo con la decisión de la Comisión de utilizar Tailandia como país análogo y, en particular, al productor Ajinomoto Tailandia, que está vinculado al productor comunitario. Sin embargo, esta parte presentó los argumentos y las observaciones fuera del plazo establecido (3) y, lo que es más importante, no los demostró. Por consiguiente, no se tuvieron en cuenta esas observaciones.
(25)
En ausencia de otras observaciones en relación con el país análogo, se confirma lo expuesto en los considerandos 30 a 34 del Reglamento provisional.
3.4.2. Metodología utilizada para la determinación del valor normal
(26)
Un productor exportador chino alegó que debería hacerse un ajuste para tener en cuenta las diferencias de costes de las materias primas. En particular, sostenía que el coste de la producción de glutamato monosódico a partir de melaza, como en el país análogo, era superior al de su producción a partir de almidón de maíz o arroz.
(27)
Sin embargo, resulta evidente que el productor exportador chino exageró considerablemente la proporción entre la adquisición de melaza y la producción de glutamato monosódico respecto a la constatada y verificada en el caso del productor que cooperó del país análogo. En consecuencia, se rechazó la alegación de que el coste de producción de glutamato monosódico era superior en el país análogo.
(28)
En ausencia de otras observaciones acerca de la metodología utilizada para la determinación del valor normal, se confirma lo expuesto en el considerando 35 del Reglamento provisional.
3.5. Precio de exportación
(29)
En ausencia de otras observaciones sobre el precio de exportación que pudieran alterar las conclusiones de la fase provisional, se confirma lo expuesto en los considerandos 36 y 37 del Reglamento provisional.
3.6. Comparación
(30)
En ausencia de otras observaciones en relación con la comparación, se confirma lo expuesto en los considerandos 38 y 39 del Reglamento provisional.
3.7. Márgenes de dumping
(31)
Para las empresas que habían obtenido trato individual, el valor normal medio ponderado se comparó con el precio de exportación medio ponderado del tipo correspondiente del producto en cuestión, de conformidad con el artículo 2, apartados 11 y 12, del Reglamento de base.
(32)
De acuerdo con lo anterior, los márgenes de dumping definitivos, expresados en porcentaje del precio cif en la frontera comunitaria, no despachado de aduana, son los siguientes:
-
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.: 36,5 %,
-
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd.,
y Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.: 33,8 %.
(33)
La base para el establecimiento del margen de dumping de ámbito nacional se estableció en el considerando 42 del Reglamento provisional y, a falta de otras observaciones, se confirma. Partiendo de esta base, el nivel de dumping a escala nacional no despachado en aduana se fijó en un 39,7 % del precio cif en la frontera de la Comunidad.
4. PERJUICIO
4.1. Definición de industria de la Comunidad
(34)
A falta de observaciones sobre la definición de la industria de la Comunidad, se confirma lo expuesto en los considerandos 44 a 46 del Reglamento provisional.
4.2. Consumo comunitario
(35)
En ausencia de observaciones sobre el consumo comunitario, se confirma lo expuesto en el considerando 47 del Reglamento provisional.
4.3. Importaciones en la Comunidad procedentes de China
(36)
Tras la comunicación provisional, uno de los importadores comunitarios alegó que las conclusiones de la Comisión sobre la fluctuación del precio de exportación chino en el período considerado estaban distorsionadas por el uso de años financieros en lugar de años civiles. El período considerado empezó el 1 de abril de 2004, mientras que si se hubieran utilizado años civiles habría empezado el 1 enero de 2004. Según los datos presentados por la empresa, el cambio de la fecha de inicio hubiera supuesto un aumento del 12 % en los precios de exportación chinos entre el año civil 2004 y el período de investigación, en lugar del ligero descenso indicado en el considerando 50 del Reglamento provisional. Sin embargo, cabe señalar que los datos presentados por el importador están basados en sus precios de compra totales, que, obviamente, solo corresponden a una parte de las exportaciones chinas a la Comunidad. Tras examinar los datos correspondientes a los precios medios de todas las importaciones de glutamato monosódico procedentes de China, según fuentes de Eurostat, se constató que los precios chinos pertinentes solo aumentaron un 0,5 % entre enero de 2004 y el final del período de investigación, y no un 12 % como afirmaba el importador. La diferencia entre la evolución de los precios determinada para el período considerado (una disminución del 2 %) y la determinada para el período comprendido entre enero de 2004 y el final del período de investigación (un aumento del 0,5 %) no basta para modificar las conclusiones formuladas acerca del efecto de estos precios en la situación de la industria de la Comunidad. Por lo tanto, se rechazó esta alegación.
(37)
En ausencia de otras observaciones sobre las importaciones en la Comunidad procedentes de China, se confirma lo expuesto en los considerandos 48 a 52 del Reglamento provisional.
4.4. Situación económica de la industria de la Comunidad
(38)
Algunas partes interesadas cuestionaron el análisis de las tendencias de los indicadores de perjuicio. En su opinión, el uso de períodos de doce meses que se ajustan al año financiero del denunciante en lugar de años civiles redujeron, efectivamente, a tres años el período considerado, puesto que el período de investigación engloba buena parte del año financiero 2007. Estas partes alegaron que para evaluar adecuadamente las tendencias de los indicadores de perjuicio debía ampliarse el período considerado de manera que abarcara íntegramente el año civil 2004. A este respecto, cabe señalar que el Reglamento de base no establece una definición estricta de la cronología del período considerado. Además, la Recomendación de la OMC relativa a los períodos de recopilación de datos para las investigaciones antidumping señala que, por norma general, el período de recopilación de datos para las investigaciones de la existencia de perjuicio debe ser normalmente de tres años como mínimo (4). En cualquier caso, se hizo un análisis comparativo de los indicadores básicos de perjuicio sobre la base del año civil -en el que el período considerado abarcaba los años 2004, 2005, 2006 y el período de investigación-, para ver si así se habrían obtenido conclusiones distintas en cuanto al perjuicio. Este análisis reveló que las tendencias de los principales indicadores de perjuicio no acusaban un cambio significativo.
Si bien algunas tendencias, como la disminución de los volúmenes de producción y venta, resultarían menos pronunciadas de lo indicado en el Reglamento provisional, se confirmarían las conclusiones acerca de la rentabilidad negativa de la industria de la Comunidad, del enorme aumento de las importaciones procedentes de China y de la grave subcotización de los precios. Además, conviene no olvidar que el período considerado sirve de indicador de la evolución de la situación de la industria de la Comunidad para determinar si puede considerarse que ha sufrido un perjuicio importante durante el período de investigación. En tales circunstancias, se rechaza el argumento de las partes porque se habría seguido apreciando una situación de perjuicio importante, incluso si se incluyera el primer trimestre de 2004 en el período considerado.
(39)
El denunciante hizo también observaciones acerca de la redacción del considerando 60 del Reglamento provisional. Destacó que la frase «la adquisición de Orsan SA por Ajinomoto Foods Europe» era incorrecta porque Orsan SA fue adquirida por Ajinomoto Group y posteriormente denominada Ajinomoto Foods Europe.
(40)
Habida cuenta de los hechos y consideraciones anteriores, se confirma la conclusión de que la industria de la Comunidad sufrió un perjuicio importante, tal como se indica en los considerandos 70 a 72 del Reglamento provisional.
5. CAUSALIDAD
5.1. Efectos de las importaciones objeto de dumping
(41)
Una parte interesada alegó que durante el período considerado no hubo ninguna coincidencia en el tiempo entre la tendencia negativa de la rentabilidad observada en la industria de la Comunidad y la evolución de los volúmenes de las importaciones procedentes de China. Consideró, en consecuencia, que las importaciones procedentes de China no pudieron haber causado un perjuicio a la industria de la Comunidad. Aunque este asunto se explicó en detalle en los considerandos 60 y 61 del Reglamento provisional, cabe añadir que, de acuerdo con el artículo 3, apartado 6, del Reglamento de base, no solo los volúmenes de las importaciones objeto de dumping pueden constituir un factor pertinente para determinar si las citadas importaciones han sido la causa del perjuicio importante de la industria de la Comunidad, sino también, alternativamente, sus precios. En el considerando 76 del Reglamento provisional se llegó a la conclusión de que «[…] las importaciones a bajo precio objeto de dumping procedentes de China que subcotizaron notablemente los precios de la industria de la Comunidad durante el PI y que, además, aumentaron en volumen de forma significativa, han desempeñado un papel determinante en el perjuicio sufrido por la industria de la Comunidad». Teniendo en cuenta la evolución de los volúmenes y los precios de las importaciones objeto de dumping durante el período considerado, se entiende que debe rechazarse esta alegación.
(42)
Otra parte interesada alegó que el aumento de las importaciones de glutamato monosódico procedentes de China durante el período considerado no había afectado a la situación de la industria de la Comunidad puesto que estas importaciones sustituían fundamentalmente a las procedentes de otros lugares.
(43)
A este respecto, se recuerda que, aunque las importaciones de glutamato monosódico procedentes de China, efectivamente, sustituyeron en cierta medida a las procedentes de otros países, como se explica en el considerando 57 del Reglamento provisional, las importaciones objeto de dumping a bajo precio procedentes de China también consiguieron aumentar constantemente su cuota de mercado a costa de la industria de la Comunidad, a pesar de que disminuía el consumo comunitario. Además, los resultados de esta investigación no corroboran esa alegación sino que ponen de manifiesto que el brusco aumento de las importaciones objeto de dumping procedentes de China, a un precio bajo considerablemente subcotizado respecto al de la industria de la Comunidad, causó un perjuicio importante a la industria de la Comunidad durante el período considerado. Por ello, debe rechazarse esta alegación.
(44)
En ausencia de otras observaciones al respecto, se confirma lo expuesto en los considerandos 74 a 76 del Reglamento provisional.
5.2. Efectos de otros factores
(45)
Varias partes interesadas reiteraron las alegaciones que formularon antes de la adopción de las medidas provisionales según las cuales el perjuicio importante sufrido por la industria de la Comunidad se debía a factores que no tenían que ver con las importaciones objeto de dumping. Estas alegaciones, y de manera específica en lo que respecta a los costes de reestructuración y al aumento de los costes de las materias primas que supuestamente afectaron a la industria de la Comunidad, ya fueron debidamente tratadas en los considerandos 60 y 61 del Reglamento provisional.
(46)
Una parte interesada reiteró las alegaciones hechas antes de la adopción de las medidas provisionales de que todo perjuicio importante sufrido por la industria de la Comunidad podía deberse también a las exportaciones chinas de glutamato monosódico por parte de empresas vinculadas a la industria de la Comunidad. Dicha parte alegó, además, que el denunciante engañó a la Comisión al no revelar la existencia de empresas vinculadas a él en China y ocultándole que dichas empresas exportaban glutamato monosódico a la Comunidad. Por tales motivos, consideró que debía aplicarse el artículo 18 del Reglamento de base al denunciante. La citada parte denunció, asimismo, la vulneración de sus derechos de defensa porque las versiones de la denuncia y de la respuesta del denunciante al cuestionario sometidas a la inspección de las partes interesadas («versión abierta») no precisaban que hubiera empresas vinculadas al denunciante en China dedicadas al comercio de glutamato monosódico.
(47)
Tal como se explicó en el considerando 94 del Reglamento provisional, las exportaciones de glutamato monosódico a la Comunidad por parte de un productor de China vinculado a la industria de la Comunidad no se consideraron relevantes a tenor de su insignificante volumen. Conviene subrayar también que el denunciante no proporcionó información engañosa a la Comisión acerca de las empresas vinculadas a él en China. Esta información figuraba en las versiones confidenciales de la denuncia y de la respuesta del denunciante al cuestionario. Es verdad que esta información no se incluyó inicialmente en la versión abierta de la denuncia o en la versión abierta de la respuesta del denunciante al cuestionario. Pero, posteriormente, durante el procedimiento, el denunciante proporcionó versiones abiertas que contenían información sobre las empresas vinculadas a él en China. En tales circunstancias, se considera que no se vulneró el derecho de defensa de las partes. Además, no se presentó ningún dato convincente que corroborara la alegación de que Ajinomoto Group era consciente de la supuesta actividad de exportación indirecta de una de las empresas chinas vinculadas a él. Por lo tanto, se considera que esta situación no justifica la aplicación del artículo 18 del Reglamento de base y se rechaza la alegación.
(48)
Una de las partes interesadas reiteró las alegaciones formuladas antes de la adopción de las medidas provisionales acerca del impacto del tipo de cambio del dólar estadounidense frente al euro en los cálculos de la subcotización de los precios y los resultados en materia de exportación de la industria de la Comunidad. No obstante, no se facilitaron datos ni pruebas adicionales que justificaran la modificación de las conclusiones expuestas en los considerandos 84 a 90 del Reglamento provisional y, por tanto, se confirman.
(49)
Una parte interesada reiteró la alegación formulada antes de la adopción de medidas provisionales acerca del impacto de la estrategia global de Ajinomoto Group, en particular de las exportaciones de glutamato monosódico al mercado de la UE por parte de productores de terceros países propiedad de Ajinomoto y su impacto en los beneficios y las existencias del denunciante. En el considerando 92 del Reglamento provisional se afirma que las ventas de glutamato monosódico en el mercado comunitario procedente de exportadores de países no comunitarios vinculados a la industria de la Comunidad había disminuido de manera constante y significativa durante el período considerado. Por consiguiente, en el considerando 95 del citado Reglamento se concluyó que las importaciones de la industria de la Comunidad procedentes de partes vinculadas de países no miembros de la Comunidad no habían contribuido al perjuicio importante constatado. Esta parte no proporcionó datos ni pruebas adicionales que alteren esta conclusión y, por tanto, se confirma.
5.3. Conclusión sobre la causalidad
(50)
A la luz de este análisis, en el que se han diferenciado y separado debidamente los efectos en la situación de la industria de la Comunidad de todos los factores conocidos y los efectos perjudiciales de las importaciones objeto de dumping, se llega a la conclusión de que esos otros factores en sí no permiten afirmar que las importaciones objeto de dumping no sean la causa del importante perjuicio constatado.
(51)
En consecuencia, se llega a la conclusión de que las importaciones de glutamato monosódico objeto de dumping originario de China han causado un perjuicio importante a la industria de la Comunidad en el sentido del artículo 3, apartado 6, del Reglamento de base.
(52)
En ausencia de otras observaciones al respecto, se confirma lo expuesto en los considerandos 99 y 100 del Reglamento provisional.
6. INTERÉS COMUNITARIO
6.1. Interés de la industria de la Comunidad
(53)
En ausencia de otras observaciones a este respecto, se confirman las conclusiones de los considerandos 103 a 106 del Reglamento provisional.
6.2. Interés de los importadores
(54)
Un importador alegó que en el considerando 108 del Reglamento provisional se subestimaba el impacto negativo que las medidas antidumping podían tener en su situación económica. Según esta empresa, dada la escasa rentabilidad de sus ventas de glutamato monosódico y las limitadas posibilidades de trasladar el aumento de precio a sus clientes, la adopción de medidas antidumping significaría el cierre de su negocio de glutamato monosódico. Cabe señalar que el negocio de glutamato monosódico, comprado principalmente a China, no representa una parte importante de la actividad de dicho importador. El importador en cuestión tiene la opción de acudir a otras fuentes de suministro a las que no afecten las medidas antidumping. Sin embargo, tal como se indica en el considerando 108 del Reglamento provisional, el efecto esperado de la adopción de las medidas será el de restablecer unas condiciones comerciales justas en el mercado comunitario, que en este caso puede suponer un aumento de los precios del glutamato monosódico, en particular, de la industria de la Comunidad y de China. Por tanto, se espera que todos los importadores puedan repercutir al menos parte del aumento de los costes derivado de la adopción de medidas antidumping. Teniendo en cuenta estas consideraciones, se confirma la conclusión alcanzada en el considerando 108 del Reglamento provisional.
6.3. Interés de los usuarios
(55)
A raíz de las observaciones de las partes interesadas sobre el posible impacto de las medidas propuestas en la industria usuaria se efectuaron nuevos análisis sobre la base de la información facilitada por los principales usuarios de glutamato monosódico en la Comunidad, a saber, Nestlé y Unilever. La investigación reveló que el glutamato monosódico representaba menos del 3 % del coste de producción de todos los productos que lo contenían de ambas empresas. Por tanto, teniendo en cuenta además las indicaciones sobre las tasas de beneficio medias relativamente elevadas que ambas empresas obtuvieron durante el período de investigación, especialmente con estos productos, puede confirmarse que el posible impacto de la medida propuesta en su actividad no sería significativo.
6.4. Interés de los proveedores de materias primas
(56)
Con relación al considerando 115 del Reglamento provisional, se amplió el análisis relativo a los intereses del proveedor de materias primas de la industria de la Comunidad para tener en cuenta los datos facilitados por un segundo proveedor. A tenor de las respuestas al cuestionario de ambos proveedores, la situación de las empresas proveedoras se había deteriorado significativamente durante el período considerado, lo que concuerda con el deterioro de la situación de la industria de la Comunidad. El volumen de negocios total de los proveedores objeto de la investigación disminuyó entre un 8 % y un 13 % y el descenso de sus ventas a la industria de la Comunidad fue incluso del doble (entre un 15 % y un 25 %). Ambas empresas acusaron también una disminución de sus tasas de beneficio.
(57)
A la vista de estas conclusiones, se confirma el contenido del considerando 116 del Reglamento provisional.
6.5. Competencia y efectos distorsionadores sobre el comercio
(58)
Algunas partes interesadas reiteraron sus comentarios sobre la supuesta posición dominante de Ajinomoto Group a escala mundial y su presunta posición monopolística en la Comunidad. Estas cuestiones ya se trataron en el considerando 117 del Reglamento provisional. No se presentaron pruebas nuevas sobre estas alegaciones.
(59)
Varias partes interesadas formularon nuevas alegaciones acerca de la evolución del mercado del glutamato monosódico después del período de investigación. Afirmaron que después de dicho período habían disminuido los volúmenes de importación y habían aumentado los precios, lo que eliminaba todo posible perjuicio para la industria de la Comunidad. En esa situación, entendían que la imposición de derechos antidumping solo perjudicaría a los importadores y los usuarios en la Comunidad. Las partes alegaron también una supuesta carencia mundial de suministro de glutamato monosódico, puesto que, según sus datos, varios productores importantes en todo el mundo habían abandonado la producción o habían disminuido su capacidad de producción. Sin embargo, los datos de Eurostat y la información adicional obtenida de la industria de la Comunidad no corroboran tales alegaciones. Al contrario, los precios de importación se mantuvieron estables después del período de investigación, e incluso disminuyeron en determinados meses, y paralelamente aumentaron los volúmenes de importación procedentes tanto de China como de terceros países. Esta última evolución demuestra que algunos competidores no chinos tienen capacidad para desarrollar sus exportaciones a la Comunidad.
6.6. Conclusión sobre el interés de la Comunidad
(60)
Habida cuenta de los resultados de la investigación complementaria sobre los aspectos de interés para la Comunidad del caso descrito anteriormente, se confirman los resultados y las conclusiones del considerando 119 del Reglamento provisional.
7. MEDIDAS ANTIDUMPING DEFINITIVAS
7.1. Nivel de eliminación del perjuicio
(61)
A falta de observaciones fundamentadas que alteren la conclusión sobre el nivel de eliminación del perjuicio, se confirman los considerandos 120 a 122 del Reglamento provisional.
7.2. Forma y nivel de los derechos
(62)
Habida cuenta de lo anterior y de conformidad con el artículo 9, apartado 4, del Reglamento de base, debe establecerse un derecho antidumping definitivo de un nivel suficiente para eliminar el perjuicio causado por las importaciones objeto de dumping sin rebasar el margen de dumping determinado.
(63)
El tipo de los derechos definitivos queda fijado con carácter definitivo como sigue:
Empresa
Margen de eliminación del perjuicio
Margen de dumping
Tipo del derecho antidumping
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., y
Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
54,8 %
33,8 %
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.
60,4 %
36,5 %
36,5 %
Todas las demás empresas
63,7 %
39,7 %
39,7 %
(64)
Los tipos del derecho antidumping de cada empresa especificados en el presente Reglamento se han establecido a partir de las conclusiones de la presente investigación. Reflejan, pues, la situación constatada durante la investigación por lo que respecta a estas empresas. Así pues, estos tipos del derecho (en contraste con el derecho de ámbito nacional aplicable a «todas las demás empresas») son aplicables exclusivamente a las importaciones de productos originarios del país afectado y fabricados por dichas empresas y, en consecuencia, por las entidades jurídicas concretas mencionadas. Los productos importados producidos por cualquier otra empresa no mencionada específicamente en la parte dispositiva del presente Reglamento con su nombre y dirección, incluidas las entidades vinculadas a las mencionadas específicamente, no podrán beneficiarse de estos tipos y estarán sujetos al tipo de derecho aplicable a «todas las demás empresas».
(65)
Cualquier solicitud de aplicación de estos tipos de derecho antidumping individuales (por ejemplo, a raíz de un cambio de nombre de la entidad o de la creación de nuevas entidades de producción o venta) debe dirigirse inmediatamente a la Comisión (5) junto con toda la información pertinente, en especial cualquier modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción y la venta interior y de exportación asociada, por ejemplo, al cambio de nombre o al cambio en las entidades de producción y de venta. En caso necesario, el presente Reglamento deberá modificarse en consecuencia actualizando la lista de empresas que se benefician de los tipos de derecho individuales.
7.3. Compromisos
(66)
Un productor exportador chino que cooperó ofreció un compromiso de precio.
(67)
A este respecto, se señala que los precios del glutamato monosódico se negocian a escala mundial con grandes empresas internacionales que disponen de plantas de producción dentro y fuera de la Comunidad. Se señala, asimismo, que la mayoría de las ventas de este productor exportador van destinadas a dichas empresas internacionales. Teniendo en cuenta esta situación, se consideró que existía un alto riesgo de compensación de precios cruzada en los acuerdos de venta suscritos con empresas internacionales para sus plantas de producción en la Comunidad y sus plantas en países no comunitarios. Se consideró también que sería extremadamente difícil detectar esa compensación cruzada en el marco del seguimiento del compromiso. Por tanto, fue preciso rechazar la oferta de este productor exportador en la forma presentada, pues su aceptación no resultaba práctica porque la Comisión no podía hacer un seguimiento adecuado del compromiso.
7.4. Percepción definitiva de los derechos provisionales y supervisión especial
(68)
Teniendo en cuenta la magnitud de los márgenes de dumping constatados y a la luz del nivel del perjuicio causado a la industria de la Comunidad, se considera necesario que los importes garantizados por el derecho antidumping provisional establecido mediante el Reglamento provisional, es decir, el Reglamento (CE) no 492/2008, se perciban definitivamente a razón del importe de los derechos definitivos establecidos.
(69)
Se recuerda que si el volumen de las exportaciones de las empresas que gozan de tipos de derecho antidumping individuales inferiores aumentase significativamente tras la adopción de las medidas antidumping, tal aumento podría considerarse un cambio de características del comercio debido a la adopción de las medidas en el sentido del artículo 13, apartado 1, del Reglamento de base. En tales circunstancias, y siempre que se reúnan las condiciones necesarias, podrá iniciarse una investigación por prácticas de elusión. En la investigación podrá examinarse, entre otros aspectos, la necesidad de suprimir los tipos de derecho individuales y el consiguiente establecimiento de un derecho de ámbito nacional.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de glutamato monosódico clasificado en el código NC ex 2922 42 00 (código TARIC 2922420010) y originario de la República Popular China.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco frontera de la Comunidad de los productos fabricados por las empresas que figuran a continuación, no despachados de aduana, será el siguiente:
Empresa
Tipo del derecho antidumping (%)
Código TARIC adicional
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., y
Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.
36,5
A884
Todas las demás empresas
39,7
A999
3. Salvo que se disponga otra cosa, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
Los importes garantizados por los derechos antidumping provisionales de conformidad con el Reglamento (CE) no 492/2008 sobre las importaciones de glutamato monosódico clasificado en el código NC ex 2922 42 00 (código TARIC 2922420010) originario de la República Popular China se percibirán de manera definitiva.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 27 de noviembre de 2008.