Nařízení Komise (ES) č. 1248/2001
ze dne 22. června 2001,
kterým se mění přílohy III, X a XI nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, pokud jde o epizootologický dozor a testování na přenosné spongiformní encefalopatie
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií [1], a zejména na čl. 20 odst. 2 a čl. 23 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Prováděcí pravidla pro dohled nad přenosnými spongiformními encefalopatiemi (TSE) u skotu, ovcí a koz jsou stanovena v příloze III nařízení (ES) č. 999/2001. Tato pravidla zahrnují systematické testování skotu staršího 30 měsíců, který vstupuje do potravinového řetězce, a namátkové testování skotu staršího 30 měsíců, který nevstupuje do potravinového řetězce. Mimoto se testuje veškerý skot, který podléhá nucené porážce nebo je u něj zjištěna choroba při porážení za účelem zneškodnění na základě systému "starší třiceti měsíců" (OTMS). Ovce a kozy s klinickými příznaky, které souvisejí s přenosnými spongiformními encefalopatiemi, podléhají aktivnímu dozoru.
(2) S ohledem na zjištění bovinní spongiformní encefalopatie (BSE) u dvou kusů skotu ve stáří 28 měsíců při běžném testování nuceně poražených zvířat a za účelem zajištění včasného varovného systému při objevení se jakýchkoli nepříznivých znaků ve výskytu BSE u mladších zvířat se věková hranice snižuje na 24 měsíců u zvířat, která patří k určitým rizikovým populacím.
(3) Při dohledu prováděném v prvním trimestru roku 2001 byly zjištěny pozitivní případy BSE ve všech členských státech kromě Řecka, Lucemburska, Rakouska, Finska a Švédska. Počet kusů skotu, který patří k určitým rizikovým skupinám testovaným ve výše uvedených členských státech, byl: 248 v Řecku, 763 v Lucembursku, 3295 v Rakousku, 4527 ve Finsku a 8254 ve Švédsku.
(4) Vědecký řídící výbor (SSC) se ve svém stanovisku ze dne 6. července 2000 o zeměpisném riziku BSE (GBR) vyjádřil, že úroveň GBR v Lucembursku je III (BSE potvrzena na nízké úrovni) a úroveň GBR v Rakousku, Finsku a Švédsku je II (BSE nepravděpodobná, ale nevylučuje se). Řecko nepředložilo materiály ke zhodnocení s odkazem na právní a technické nejasnosti.
(5) Ve světle dohledu provedeného v Rakousku, Finsku a Švédsku, a podle vyhodnocení SSC je výskyt BSE v těchto členských státech nepravděpodobný, ale nevylučuje se. Jestliže se v nich BSE vyskytuje, nejpravděpodobněji se zjistí vyšetřením těch kusů skotu, které uhynuly na farmách, byly nuceně poraženy nebo u nich byla zjištěna choroba při normální porážce. Těmto členským státům by se proto mělo povolit omezení testování u zdravého poraženého skotu.
(6) Vzhledem k dodatečných informacím o výskytu BSE ve Spojeném království by se testování podle OTMS mělo rozšířit tak, aby zahrnovalo všechna zvířata narozená v jednom roce po zákazu požívání. Ostatní skot poražený na základě OTMS by se měl testovat namátkově.
(7) Členským státům by se mělo povolit dobrovolné testování jiného skotu, zejména pokud se tato zvířata považují za větší riziko za předpokladu, že se tak učiní bez přerušení obchodu.
(8) Je nezbytné vyjasnit opatření, která následují po testování skotu, a zavést opatření k tomu, aby se zabránilo vstupu jatečně upravených těl, která jsou potenciálně kontaminovaná pozitivními jatečně upravenými těly, do potravinového řetězce.
(9) Rychlé testování po poražení by se mělo provádět namátkově, aby se zlepšilo odhalení klusavky u ovcí a koz. K získání úplnějšího obrazu situace je nezbytné provádět náhodný odběr vzorků ve dvou různých cílových populacích: u zvířat uhynulých na farmách a u poražených zvířat.
(10) V členských státech s malými národními stády ovcí a koz je těžké provádět statisticky významný odběr vzorků v obou cílových skupinách. Těmto členským státům by se proto mělo povolit používání menší velikosti vzorku, který je však zaměřen na zvířata, u nichž je pravděpodobnost výskytu pozitivních případů větší.
(11) Vzhledem k roli genetické rezistence v rozvoji klinické klusavky a možnosti používat chovatelské programy v rámci prevence, tlumení a eradikace klusavky by se měl určit genotyp všech případů klusavky a případy zjištěné v rezistentních genotypech by se měly předložit k typizaci druhu viru.
(12) Seznam národních referenčních laboratoří by se měl aktualizovat.
(13) Po zavedení rychlých testů u programů dohledu u ovcí a koz je nezbytné stanovit vhodné diagnostické metody a protokoly. Kromě toho by se měly aktualizovat diagnostické metody a protokoly stanovené pro skot.
(14) Podle článku 22 nařízení (ES) č. 999/2001 by se závěrečné statistické šetření mělo použít k potvrzení nebo vyvrácení závěrů analýzy rizik provedené jako první krok při určování statutu BSE země nebo oblasti. Minimální kritéria pro statistické šetření jsou stanovena v části B přílohy XI. Vzhledem k nízkému riziku BSE v Rakousku, Finsku a Švédsku, jak jej hodnotí SSC, a k zahrnutým nepoměrným zdrojům, měla by se stanovit odchylka pro tyto členské státy tak, aby se ze šetření vyňala zvířata uhynulá na farmách v odlehlých oblastech s nízkým stavem zvířat.
(15) V zájmu jasnosti by se měla zrušit rozhodnutí Komise 98/272/ES o epizootologickém dozoru nad přenosnými spongiformními encefalopatiemi [2], naposledy pozměněné rozhodnutím 2001/8/ES [3], a 2000/764/ES o testování skotu na přítomnost bovinní spongiformní encefalopatie [4], ve znění rozhodnutí 2001/8/ES.
(16) Vzhledem k tomu, že opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého veterinárního výboru,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 999/2001 se mění takto:
1. znění přílohy III se nahrazuje zněním přílohy I tohoto nařízení;
2. v příloze X kapitole A se znění bodu 3 nahrazuje zněním přílohy II tohoto nařízení;
3. v příloze X se znění kapitoly C nahrazuje zněním přílohy III tohoto nařízení;
4. v příloze XI se znění kapitoly B nahrazuje zněním přílohy IV tohoto nařízení.
Článek 2
1. Rozhodnutí 98/272/ES a 2000/764/ES se zrušují.
2. Odkazy na zrušená rozhodnutí se považují za odkazy na nařízení (ES) č. 999/2001. Zejména odkazy na přílohu IV část A rozhodnutí 98/272/ES se považují za odkazy na přílohu X kapitolu C bod 4 nařízení (ES) č. 999/2001.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.
Použije se ode dne 1. července 2001. Ustanovení přílohy III kapitoly A oddílu II nařízení (ES) č. 999/2001, jak je stanoveno v příloze I tohoto nařízení, se použijí ode dne 1. ledna 2002.
Ustanovení přílohy III nařízení (ES) č. 999/2001, jak jsou stanoveno v příloze I tohoto nařízení, se přezkoumají z hlediska výsledků získaných během prvních šesti měsíců dohledu.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. června 2001.
Reglamento (CE) no 1248/2001 de la Comisión
de 22 de junio de 2001
por el que se modifican los anexos III, X y XI del Reglamento (CE) n° 999/2001 del Parlamento Europeo y del Consejo en lo referente a la vigilancia epidemiológica y los controles de las encefalopatías espongiformes transmisibles
LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea,
Visto el Reglamento (CE) n° 999/2001 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 22 de mayo de 2001, por el que se establecen disposiciones para la prevención, el control y la erradicación de determinadas encefalopatías espongiformes transmisibles(1) y, en particular, el apartado 2 de su artículo 20 y su artículo 23,
Considerando lo siguiente:
(1) El anexo III del Reglamento (CE) n° 999/2001 recoge disposiciones detalladas para el control de las encefalopatías espongiformes transmisibles (EET) en animales bovinos, ovinos y caprinos. Estas disposiciones incluyen la realización sistemática de pruebas a los animales bovinos de más de 30 meses de edad que entran en la cadena alimenticia y de pruebas aleatorias a animales bovinos mayores de 30 meses de edad que están excluidos de la cadena alimenticia. Además, está previsto efectuar pruebas a todos los animales bovinos que deban sacrificarse debido a un accidente o que se hayan encontrado enfermos en el momento de ser sacrificados para su eliminación con arreglo al plan para los animales de más de 30 meses (OTMS en sus siglas inglesas). Se vigilará activamente a los animales ovinos y caprinos que muestren síntomas clínicos compatibles con las EET.
(2) Dado que se ha detectado la encefalopatía espongiforme bovina (EEB) en dos animales bovinos de 28 meses de edad al realizarse pruebas rutinarias a animales sacrificados por un accidente, y con objeto de proporcionar un sistema de detección precoz que alerte sobre el inicio de cualquier tendencia negativa respecto a la incidencia de la EEB en animales más jóvenes, la edad límite debería reducirse a 24 meses en el caso de animales que pertenezcan a determinadas poblaciones de riesgo.
(3) En los controles realizados durante el primer trimestre de 2001, se detectaron casos positivos de la EEB en todos los Estados miembros excepto en Grecia, Luxemburgo, Austria, Finlandia y Suecia. El número de animales bovinos pertenecientes a determinados grupos de riesgo a los que se realizaron pruebas en dichos Estados miembros son: 248 en Grecia, 763 en Luxemburgo, 3295 en Austria, 4527 en Finlandia y 8254 en Suecia.
(4) En su dictamen de 6 de julio de 2000 sobre el riesgo geográfico de la EEB (RGE), el Comité director científico (CDC) llegó a la conclusión de que, por su nivel de RGE, podía clasificarse a Luxemburgo en la categoría III (se confirman casos aislados de EEB) y a Austria, Finlandia y Suecia en la categoría II (escasa probabilidad de la EEB, pero no se excluyen los casos). Grecia no envió ningún informe de evaluación argumentando problemas jurídicos y técnicos.
(5) A la vista de los controles llevados a cabo en Austria, Finlandia y Suecia y la evaluación del Comité director científico, puede decirse que la presencia de la EEB es improbable en estos países, pero no está excluida. Si se da la enfermedad, se detectará más fácilmente examinando animales bovinos que hayan muerto en granjas, que hayan sido sacrificados debido a un accidente o que se hayan descubierto enfermos al ser sacrificados rutinariamente. Por tanto, debería permitirse a estos Estados miembros que reduzcan las pruebas en los animales bovinos sacrificados estando sanos.
(6) A fin de obtener información adicional sobre la incidencia de la EEB en el Reino Unido, deberían ampliarse las pruebas realizadas en el marco del plan para los animales de más de 30 meses, de modo que se incluyan todos los animales nacidos en el plazo de un año después de la aplicación efectiva de la prohibición de alimentación con proteínas animales. Deberían efectuarse pruebas aleatorias a otros animales bovinos sacrificados en el marco de dicho plan.
(7) Debería permitirse a los Estados miembros, con carácter voluntario, efectuar pruebas a otros animales bovinos si se considera que presentan mayor riesgo, siempre y cuando no sea perjudicial para el comercio.
(8) Es necesario aclarar las disposiciones que deben adoptarse después de realizar pruebas a animales bovinos y aplicar medidas para evitar que entren en la cadena alimenticia las canales potencialmente contaminadas por canales que hayan dado positivo en las pruebas.
(9) Debería introducirse con carácter aleatorio la realización de pruebas post mortem de diagnóstico rápido para mejorar la detección de la tembladera en animales ovinos y caprinos. Para tener una perspectiva más completa de la situación, es necesario llevar a cabo muestreos aleatorios en dos poblaciones distintas: animales muertos en la granja y animales sacrificados.
(10) En los Estados miembros en que existen rebaños nacionales pequeños de ovejas y cabras, es difícil realizar muestreos estadísticamente significativos de estos dos grupos. Por tanto, se debería permitir a estos Estados miembros que utilicen una muestra de menor tamaño, pero dirigida a los animales entre los que es más probable encontrar casos positivos.
(11) Teniendo en cuenta el papel de la resistencia genética en el desarrollo de la tembladera clínica y la posibilidad de utilizar programas de crianza en la prevención, el control y la erradicación de esta enfermedad, debería determinarse el genotipo de todos los casos de tembladera, y todos los casos en que se encuentren genotipos resistentes deberían someterse a la caracterización de cepas.
(12) Convendría actualizar la lista de laboratorios nacionales de referencia.
(13) Puesto que se han introducido las pruebas de diagnóstico rápido en los programas de control de animales ovinos y caprinos, es necesario determinar métodos y protocolos de diagnóstico adecuados. Además, deberían actualizarse los métodos y protocolos de diagnóstico establecidos para los animales bovinos.
(14) De conformidad con el artículo 22 del Reglamento (CE) n° 999/2001, se empleará un informe estadístico concluyente para confirmar o rectificar las conclusiones del análisis del riesgo llevado a cabo como primer paso para determinar la categoría de un país o región con relación a la EEB. Los criterios mínimos para la realización del estudio estadístico se establecen en la parte B del anexo XI. Dado que existe un riesgo menor de la EEB en Austria, Finlandia y Suecia, según la evaluación del Comité director científico y, por tanto, resultan desproporcionados los medios empleados para prevenir la enfermedad, debería suspenderse para dichos Estados miembros la obligación de incluir en el informe a los animales muertos en zonas remotas con escasa densidad de animales.
(15) En aras de la claridad, deberían derogarse la Decisión 98/272/CE de la Comisión(2), relativa a la vigilancia epidemiológica de las encefalopatías espongiformes transmisibles, cuya última modificación la constituye la Decisión 2001/8/CE(3), y la Decisión 2000/764/CE de la Comisión(4), relativa a la detección de la encefalopatía espongiforme bovina en los animales bovinos, modificada por la Decisión 2001/8/CE.
(16) Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité veterinario permanente.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
El Reglamento (CE) n° 999/2001 se modificará como sigue:
1) Se sustituirá el anexo III por el anexo I del presente Reglamento.
2) Se sustituirá el apartado 3 del capítulo A del anexo X por el anexo II del presente Reglamento.
3) Se sustituirá el capítulo C del anexo X por el anexo III del presente Reglamento.
4) Se sustituirá la parte B del anexo XI por el anexo IV del presente Reglamento.
Artículo 2
1. Se derogan las Decisiones 98/272/CE y 2000/764/CE.
2. Las referencias a las Decisiones derogadas se interpretarán como referencias al Reglamento (CE) n° 999/2001. En particular, las referencias a la parte A del anexo IV de la Decisión 98/272/CE se interpretarán como referencias al punto 4 del capítulo C del anexo X del Reglamento (CE) n° 999/2001.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas.
Será aplicable a partir del 1 de julio de 2001. No obstante, las disposiciones de la parte II del capítulo A del anexo III del Reglamento (CE) n° 999/2001, como se establece en el anexo I del presente Reglamento, se aplicarán a partir del 1 de enero de 2002.
Las disposiciones del anexo III del Reglamento (CE) n° 999/2001 serán revisadas, como se establece en el anexo I del presente Reglamento, a la vista de los resultados obtenidos durante los primeros seis meses en las tareas de control.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 22 de junio de 2001.