NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1279/2007
ze dne 30. října 2007,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na některá železná nebo ocelová lana a kabely pocházející z Ruské federace a zrušují antidumpingová opatření na dovoz některých železných nebo ocelových lan a kabelů pocházejících z Thajska a Turecka
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Platná opatření
(1)
Dne 2. února 2001 uložila Rada nařízením č. 230/2001 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingová opatření na dovoz některých železných nebo ocelových lan a kabelů (dále jen „SWR“) pocházejících z České republiky, Ruska, Thajska a Turecka (na tři posledně jmenované země se dále odkazuje jako na „dotčené země“). Dne 2. srpna 2001 uložila Rada nařízením (ES) č. 1601/2001 (3) (dále jen „původní nařízení“) konečná antidumpingová opatření na dovoz SWR. Opatření uložená na dovozy SWR pocházejících z České republiky pozbyla platnosti po rozšíření Evropské unie dne 1. května 2004.
(2)
Dne 26. července 2001 Komise rozhodnutím 2001/602/ES (4) přijala závazky nabídnuté jedním ruským a jedním thajským vývozcem v souvislosti s antidumpingovými opatřeními uvedenými v 1. bodě odůvodnění.
(3)
Dne 8. listopadu 2005 Rada nařízením (ES) č. 1858/2005 (5) uložila konečná antidumpingová opatření na dovoz některých ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky, Indie, Jižní Afriky a Ukrajiny (dále jen „souběžné řízení“).
2. Žádost o přezkumy
a) Částečné prozatímní přezkumy platných antidumpingových opatření vůči vyvážejícím výrobcům v Rusku
(4)
V roce 2004 obdržela Komise dvě žádosti o částečné prozatímní přezkumy podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „prozatímní přezkumy“). Tyto žádosti, omezené na dumping, byly předloženy společnostmi Open Joint Stock Company Cherepovetsky Staleprokatny Zavod (dále jen „ChSPZ“) a Joint Stock Company Beloretsk Iron & Steel Works (dále jen „BMK“), jež jsou obě vyvážejícími výrobci SWR v Rusku.
(5)
Jak je vysvětleno v oznámení zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie (6), společnost ChSPZ změnila svůj název na Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz (dále jen „SSM“), a to v důsledku fúze se společnostmi Open Joint Stock Company Orlovsky Staleprokatny Zavod (dále jen „OSPAZ“) a Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz. Tato změna názvu vešla v platnost dne 1. ledna 2006.
(6)
Podle žadatelů se změnily okolnosti, na jejichž základě byla zavedena opatření, a tyto změny jsou trvalé povahy. Kromě toho oba vyvážející výrobci tvrdili, že stávající úroveň antidumpingových opatření již není k vyrovnání dumpingu nutná.
(7)
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují důkazy dostatečně opodstatňující zahájení dvou prozatímních přezkumů, zahájila tyto přezkumy dne 10. srpna 2004 (7).
b) Částečný prozatímní přezkum platných antidumpingových opatření vůči jednomu vyvážejícímu výrobci v Turecku
(8)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti (8) obdržela Komise dne 28. dubna 2006 žádost o prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (byla obdržena společně s žádostí o přezkum podle čl. 11 odst. 2 (dále jen „přezkum před pozbytím platnosti“), o níž se pojednává níže ve 12. až 15. bodě odůvodnění).
(9)
Žádost podal styčný výbor odvětví ocelových lan v EU (dále jen „EWRIS“ nebo „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě přes 50 %, celkové výroby některých železných a ocelových lan a kabelů ve Společenství.
(10)
Prozatímní přezkum, o nějž požádal žadatel, byl omezen na dumping ze strany jediného vyvážejícího výrobce v Turecku (v současnosti zatížen nulovým clem). Podle žadatele již úroveň opatření nedostačuje k vyrovnání účinku dumpingu, který působí újmu.
(11)
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují důkazy dostatečně opodstatňující zahájení prozatímního přezkumu, zahájila tento přezkum dne 3. srpna 2006 (9).
c) Přezkum před pozbytím platnosti platných antidumpingových opatření vůči Rusku, Thajsku a Turecku
(12)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti obdržela Komise dne 28. dubna 2006 žádost o přezkum před pozbytím platnosti (žádost byla obdržena společně s žádostí o prozatímní přezkum, o níž se pojednává výše v 8. až 11. bodě odůvodnění).
(13)
Žádost podal styčný výbor odvětví ocelových lan v EU (dále jen „EWRIS“ nebo „žadatel“), jménem výrobců představujících významný podíl, v tomto případě přes 50 %, celkové výroby některých železných a ocelových lan a kabelů ve Společenství.
(14)
Žádost o přezkum před pozbytím platnosti se týkala všech zemí, na které se v současnosti vztahuje původní nařízení, a její odůvodnění se opíralo o to, že pozbytí platnosti opatření bude mít pravděpodobně za následek přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy vůči výrobnímu odvětví Společenství.
(15)
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují důkazy dostatečně opodstatňující zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, zahájila tento přezkum dne 3. srpna 2006.
d) Částečný prozatímní přezkum platných antidumpingových opatření vůči jednomu vyvážejícímu výrobci v Thajsku
(16)
Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Tuto žádost, omezenou na dumping, podala společnost Usha Siam Steel Industries Public Company Ltd., vyvážející výrobce SWR v Thajsku.
(17)
Podle žadatele se změnily okolnosti, na jejichž základě byla zavedena opatření, a tyto změny jsou trvalé povahy. Kromě toho vyvážející výrobce uvedl, že stávající úroveň antidumpingových opatření již údajně není k vyrovnání dumpingu nutná.
(18)
Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují důkazy dostatečně opodstatňující zahájení prozatímního přezkumu, zahájila tento přezkum dne 22. března 2007 (10).
3. Strany dotčené šetřeními
(19)
Komise oficiálně podala zprávu vyvážejícím výrobcům, orgánům vyvážejících zemí, dovozcům, výrobcům ve Společenství, uživatelům a žadateli o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a částečných prozatímních přezkumů. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k podání písemných vyjádření a žádostí o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení šetření. Všem stranám, které o slyšení ve stanovené lhůtě požádaly a uvedly, že existují konkrétní důvody, proč by měly být vyslyšeny, bylo slyšení umožněno.
3.1. Výběr vzorku výrobců ve Společenství
(20)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu výrobců ve Společenství bylo uznáno za přiměřené posoudit, zda v rámci přezkumu před pozbytím platnosti bude nutný výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli výrobci ve Společenství požádáni v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení, aby se přihlásili do 15 dnů od zahájení příslušného přezkumu a poskytli Komisi údaje požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(21)
Po posouzení údajů předložených 17 výrobci ve Společenství byl učiněn závěr, že do vzorku bude vybráno pět společností, především na základě objemu jejich výroby a prodeje během OŠ. Vzorek se skládá z těchto společností:
-
Bridon GmbH, Gelsenkirchen, Německo,
-
Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (dále jen „Casar“), Saarbrücken, Německo,
-
Wire and Rope Factory Drumet S.A. (dále jen „Drumet“), Włocławek, Polsko,
-
Manuel Rodrigues de Oliveira SA & Filhos S.A. (dále jen „Oliveira“), Gemunde, Portugalsko,
-
Tréfileurope S.A., Bourg-en-Bresse, Francie.
3.2. Výběr vzorku dovozců ve Společenství
(22)
Vzhledem ke zjevně velkému počtu dovozců ve Společenství (v žádosti uvedeno 32 dovozců) bylo uznáno za přiměřené posoudit, zda v rámci přezkumu před pozbytím platnosti bude nutný výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli dovozci ve Společenství požádáni v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení, aby se přihlásili do 15 dnů od zahájení příslušného přezkumu a poskytli Komisi údaje požadované v oznámení o zahájení přezkumu.
(23)
Jelikož se však formou odpovědi na jednoduchý dotazník přihlásil pouze jediný dovozce, bylo rozhodnuto, že v tomto případě nelze výběr vzorku opodstatnit.
4. Dotazníky a ověřování
(24)
Byly proto zaslány dotazníky všem známým vyvážejícím výrobcům v dotčených zemích, jedinému dovozci, na něhož se odkazuje ve 23. bodě odůvodnění výše, výrobcům ve Společenství zařazeným do vzorku a uživatelům.
(25)
Na dotazník byly obdrženy odpovědi od těchto stran:
-
2 vyvážející výrobci v Ruské federaci pro účely prozatímního přezkumu a jeden pro účely přezkumu před pozbytím platnosti,
-
1 vyvážející výrobce v Thajsku a jeho dovozce ve spojení ve Spojeném království,
-
2 vyvážející výrobci v Turecku,
-
1 dovozce, který je ve spojení s vyvážejícími výrobci v dotčených zemích,
-
5 výrobců ve Společenství zařazených do vzorku,
-
1 dovozce, který není ve spojení.
(26)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné pro svou analýzu, a vykonala inspekce na místě v prostorách následujících společností:
a)
Rusko
-
Severstal-Metiz, Cherepovets,
-
BMK, Beloretsk;
b)
Thajsko
-
Usha Siam Ltd., Bangkok;
c)
Turecko
-
Celik Halat, Izmit-Kocaeli,
-
Has Çelik ve Halat Sanayi Ticaret A.S. (dále jen „Has Celik“), Hacilar Kayseri;
d)
Výrobci ve Společenství zařazení do vzorku
-
Bridon GmbH, Gelsenkirchen, Německo,
-
Casar Drahtseilwerk Saar GmbH (dále jen „Casar“), Saarbrücken, Německo,
-
Wire and Rope Factory Drumet S.A., Włocławek, Polsko,
-
Manuel Rodrigues de Oliveria SA & Filhos S.A., Gemunde, Portugalsko,
-
Tréfileurope S.A., Bourg-en-Bresse, Francie;
e)
Dovozce ve Společenství, který je ve spojení
-
Usha Martin UK Ltd., Clydebank, Spojené království;
f)
Dovozci ve Společenství, kteří nejsou ve spojení
-
HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Hemer, Německo.
5. Předmětná období, pokrytá přezkumnými šetřeními
(27)
Šetření pravděpodobnosti přetrvávání anebo obnovení dumpingu a újmy pro účely přezkumu před pozbytím platnosti pokrývalo období od 1. července 2005 do 30. června 2006 (dále jen „období přezkumného šetření před pozbytím platnosti“ nebo „OPŠPP“). Zkoumání trendů předmětných pro vyhodnocení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy pokrývalo období od 1. ledna 2003 do konce OPŠPP (dále jen „posuzované období“).
(28)
Období šetření pro účely částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, týkající se dovozů od dvou vyvážejících výrobců v Rusku, pokrývalo období od 1. července 2003 do 30. června 2004 (dále jen „období prozatímního přezkumu pro Rusko“).
(29)
Předmětné období šetření pro účely částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, týkající se dovozů od vyvážejícího výrobce v Turecku (dále jen „období prozatímního přezkumu pro Turecko“) je stejné jako OPŠPP.
(30)
Období šetření pro účely částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, týkající se dovozů od vyvážejícího výrobce v Thajsku, pokrývalo období od 1. dubna 2006 do 31. března 2007 (dále jen „období prozatímního přezkumu pro Thajsko“).
6. Poskytnutí informací a možnost uplatnit připomínky
(31)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o zásadních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla z některých železných a ocelových lan a kabelů pocházejících z Ruska a ukončení šetření týkajících se antidumpingových opatření vůči dovozům některých železných a ocelových lan a kabelů pocházejících z Thajska a Turecka. Byla jim rovněž dána lhůta, aby se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit. Tyto připomínky byly zváženy a v náležitých případech byly vzaty v úvahu.
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(32)
Výrobek dotčený tímto přezkumem před pozbytím platnosti je totožný s výrobkem popsaným v původním nařízení, tj. lana a kabely, včetně uzavřených lan, ze železa nebo oceli, ne však z nerezavějící oceli, s největším rozměrem příčného průřezu větším než 3 mm, též s připojenými tvarovkami, pocházející z dotčených zemí (dále jen „dotčený výrobek“). SWR se v současné době zařazují do kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98.
(33)
Jedna zúčastněná strana namítala, že dotčený výrobek je nutno rozdělit do dvou skupin, konkrétně na a) SWR pro všestranné účely a b) vysoce výkonné SWR. Strana dále namítala, že druhou uvedenou skupinu, která údajně není ve vyvážejících zemích vyráběna, je nutno vyloučit z řízení, jelikož dle některých dovozců se typy SWR v této kategorii liší od SWR v první uvedené kategorii a tyto SWR si navzájem nekonkurují.
(34)
Tato zúčastněná strana především neuvedla žádné skutečnosti, které by dokládaly, že výrobek dovážený z dotčených zemí není obdobný výrobku vyráběnému výrobním odvětvím Společenství, ani že předmětné SWR si navzájem nekonkurují nebo nejsou zaměnitelné. Toto tvrzení proto bylo nutno zamítnout.
(35)
Dále tato strana nebyla schopna prokázat, že definice a popis dotčeného výrobku, jak je definuje 10. až 13. bod odůvodnění prozatímního nařízení, jsou chybné.
(36)
Potvrzuje se proto definice dotčeného výrobku v původním nařízení.
2. Obdobný výrobek
(37)
Ve 14. až 19. bodě odůvodnění původního nařízení se dospělo k závěru, že dotčený výrobek, SWR vyráběné a prodávané výrobci ve Společenství a SWR prodávané na domácích trzích a vyvážené do Společenství z dotčených zemí, sdílejí shodné základní fyzické a chemické vlastnosti. Tyto výrobky se pokládají za obdobné ve smyslu čl. 1. odst. 4 základního nařízení.
(38)
Jedna zúčastněná strana namítala, že dovážené SWR se podstatně odlišují od SWR vyráběných a prodávaných ve Společenství, a nelze je tudíž pro účely nynějších šetření srovnávat. Tato strana namítala, že tyto výrobky dovážené do Společenství nekonkurují přímo SWR vyráběným ve Společenství.
(39)
Stejné argumenty byly předloženy při šetření, které vyústilo ve zjištění formulovaná v 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož zúčastněná strana neuvedla žádné nové skutečnosti, jež by dokládaly, že výrobek dovážený z dotčených zemí není obdobný výrobku vyráběnému a prodávanému ve Společenství, bylo nutno tento požadavek zamítnout.
(40)
Zjištění formulovaná ve 14. až 19. bodě odůvodnění původního nařízení a týkající se obdobného výrobku lze proto potvrdit.
C. DUMPING A PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
1. Dumping dovozů v průběhu období přezkumného šetření - všeobecné zásady
(41)
V zájmu důslednosti bylo v prvním kroku zkoumáno, zda v současnosti dochází k dumpingu a zda by pozbytí platnosti opatření pravděpodobně vedlo k přetrvávání dumpingu. Ve druhém kroku byly v souladu se základním nařízením zkoumány podle jednotlivých zemí možné důsledky prozatímních přezkumů pro zjištění původního nařízení.
(42)
Níže uvedená obecná metodika byla uplatněna na všechny vyvážející výrobce v dotčených zemích a je totožná s metodikou původního šetření. Prezentace zjištění o dumpingu za jednotlivé dotčené země proto pouze popisuje to, co je pro každou vyvážející zemi specifické.
(43)
Pro potřeby stanovení běžné hodnoty bylo nejdříve pro každého jednotlivého vyvážejícího výrobce zjištěno, zda jeho celkový domácí prodej dotčeného výrobku je reprezentativní ve srovnání s jeho celkovým vývozním prodejem do Společenství. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení byl domácí prodej považován za reprezentativní tehdy, pokud celkový objem domácího prodeje každého vyvážejícího výrobce dosáhl nejméně 5 % v poměru k jeho celkovému objemu vývozního prodeje do Společenství.
(44)
Následně pak byly zjišťovány typy dotčeného výrobku prodávané na domácím trhu vyvážejícími výrobci, které dosahují celkově reprezentativního objemu domácího prodeje a jsou totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými za účelem vývozu do Společenství.
(45)
U každého typu výrobku prodávaného vyvážejícími výrobci na jejich domácích trzích, jenž je podle zjištění přímo srovnatelný s typy SWR prodávanými za účelem vývozu do Společenství, bylo stanoveno, zda jsou domácí prodeje dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu SWR byl hodnocen jako dostatečně reprezentativní tehdy, jestliže celkový objem domácího prodeje daného typu během OPŠPP nebo během příslušného období prozatímního přezkumného šetření představoval 5 % nebo více z celkového objemu prodeje srovnatelného typu SWR vyvezeného do Společenství.
(46)
Dále bylo zkoumáno, zda domácí prodeje jednotlivých typů SWR lze pokládat za uskutečněné v běžném obchodním styku, tedy v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání, provedené jednotlivě pro všechny vyvážející výrobce v dotčených zemích, se dělo prostřednictvím zjištění podílu ziskového domácího prodeje každého vyváženého typu dotčeného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.
a)
V případě typů výrobku, kde více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu nebylo pod náklady na jednotku, tj. kde průměrná prodejní cena dotčeného typu výrobku byla rovna průměrným výrobním nákladům na dotčený typ výrobku nebo byla vyšší, se běžná hodnota vypočetla jako průměrná cena veškerého domácího prodeje předmětného typu výrobku bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový či nikoli.
b)
V případě typů výrobku, kde nejméně 10 % a ne více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu nebylo pod náklady na jednotku, se běžná hodnota vypočetla jako vážená průměrná prodejní cena takových transakcí, které se uskutečnily ve výši nákladů na jednotku předmětného typu nebo nad touto výší.
c)
V případě typů výrobku, kde bylo méně než 10 % objemu prodáno na domácím trhu za cenu, která nebyla pod náklady na jednotku, se dotčený typ výrobku nepokládal za prodaný v běžném obchodním styku, a běžná hodnota pak proto musela být početně zjištěna v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(47)
V případech, kde bylo běžné hodnoty nutno početně zjistit, byly hodnoty početně zjištěny v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení, tj. na základě výrobních nákladů na dotčený typ s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí. Výše prodejních, správních a režijních nákladů byl náklad vzniklý vyvážejícímu výrobci na obdobný výrobek a částka zisku se rovnala průměrnému zisku realizovanému vyvážejícím výrobcem z prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku.
(48)
V případech, kdy dotčený výrobek byl vyvážen nezávislým odběratelům ve Společenství, byla vývozní cena stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, jmenovitě na základě skutečně zaplacených nebo splatných vývozních cen.
(49)
V případech, kdy prodej probíhal prostřednictvím dovozce nebo obchodníka ve spojení, byla vývozní cena početně zjištěna na základě cen takového dovozce ve spojení pro další prodej nezávislým odběratelům. Byla provedena úprava o všechny náklady vzniklé mezi aktem dovozu a dalšího prodeje, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřeného ziskového rozpětí, a to v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Odpovídající ziskové rozpětí bylo stanoveno na základě údajů poskytnutých spolupracujícími obchodníky/dovozci, kteří nejsou ve spojení a působí na trhu Společenství.
(50)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro účely spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. Přiměřeně tomu byla provedena úprava ve všech případech, které byly podle zjištění odůvodněné, s přesnými údaji a podložené důkazy.
(51)
Byla provedena úprava i pro vnitrozemskou a námořní dopravu, pojistné náklady, manipulační a balicí náklady, náklady na úvěry a dovozní cla, které byly odečteny od ceny při dalším prodeji, aby se tak dospělo k ceně ze závodu.
(52)
Dumpingové rozpětí bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení vypočteno zvlášť pro každého spolupracujícího vyvážejícího výrobce, a to na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.
(53)
V případě zemí, kde zjištěná úroveň spolupráce byla vysoká (více než 80 % ze všech množství dovezených do Společenství během OPŠPP nebo příslušného OPŠ), a kde nebylo důvodu předpokládat, že by některý vyvážející výrobce přestal spolupracovat, bylo zbytkové dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni spolupracujícího vyvážejícího výrobce s nejvyšším dumpingovým rozpětím, aby se tak zabezpečila účinnost opatření.
(54)
V případě zemí, kde zjištěná úroveň spolupráce byla nízká (méně než 80 % ze všech množství dovezených do Společenství během OPŠPP nebo příslušného OPŠ), bylo zbytkové dumpingové rozpětí stanoveno v souladu s článkem 18 základního nařízení, tj. na základě dostupných údajů.
2. Dumping dovozu během období přezkumného šetření - specifická zjištění podle zemí
2.1 Rusko
(55)
V Rusku existují dva vyvážející výrobci, o nichž je známo, že vyrábějí SWR: Severstal-Metiz, Cherepovets (dále jen „SSM“) a BMK, Beloretsk (dále jen „BMK“). Připadá na ně proto 100 % výroby a představují podíl 1,5 % na dovozech na trh Společenství během OPŠPP. Oba výrobci spolupracovali při prozatímním přezkumu, avšak pouze jeden spolupracoval při přezkumném šetření před pozbytím platnosti. Druhý výrobce dal najevo, že spolupracovat při přezkumu před pozbytím platnosti si nepřeje. Namítal, že kromě skutečnosti, že společnost během období prozatímního přezkumu pro Rusko vyvážela do EU pouze malá množství, situace společnosti se po prozatímním přezkumu, který byl zahájen v srpnu 2004 (viz 4. až 7. bod odůvodnění výše), významným způsobem nezměnila.
2.1.1 Částečný prozatímní přezkum platných opatření vůči vyvážejícím výrobcům v Rusku
(56)
Částečné prozatímní přezkumy byly v případě obou známých ruských výrobců pro EU omezeny na úroveň dumpingu. Oba odevzdali dotazníky vyplněné v úplnosti.
(57)
Běžná hodnota byla stanovena v souladu s obecnou metodikou popsanou výše ve 43. a 47. bodě odůvodnění.
(58)
U jednoho ruského vyvážejícího výrobce byla běžná hodnota založena na skutečných domácích cenách v souladu s metodikou stanovenou výše ve 46. bodě odůvodnění. U druhého ruského vyvážejícího výrobce byla běžná hodnota založena hlavně na skutečných domácích cenách, pro některé typy výrobků ji však bylo nutno početně zjistit v souladu s metodikou vyloženou výše ve 47. bodě odůvodnění.
(59)
Pro určení vývozní ceny byly použity všeobecné zásady, podrobně objasněné výše ve 48. a 49. bodě odůvodnění.
(60)
Pokud jde o vývozní prodej do Společenství realizovaný jedním z ruských vyvážejících výrobců prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem ve Švýcarsku, byla vývozní cena stanovena na základě cen pro další prodej skutečně zaplacených nebo splatných této společnosti prvním nezávislým kupujícím ve Společenství během období prozatímního přezkumu pro Rusko.
(61)
Je třeba konstatovat, že téměř všechny vývozy uskutečněné jedním ruským vývozcem do Společenství se realizovaly v režimu cenového závazku, který Komise přijala v srpnu 2001. V této souvislosti se určení vývozních cen neomezovalo pouze na zkoumání chování vývozců v minulosti, ale byl také zkoumán pravděpodobný vývoj vývozních cen v budoucnosti. Zejména byla zkoumána otázka, zda existence tohoto závazku ovlivnila výši vývozních cen natolik, že by byly ceny pro stanovení budoucího vývoje vývozu nespolehlivé.
(62)
Rovněž bylo zkoumáno, zda navzdory existenci cenového závazku jsou vývozní ceny účtované vývozcem odběratelům se sídlem ve Společenství spolehlivé a mohou tvořit řádnou základnu pro výpočet dumpingového rozpětí tohoto vývozce pro účely současného šetření. Šetření mělo zejména ukázat, zda běžné vývozní ceny do Společenství nejsou ve vztahu k minimálním dovozním cenám (dále jen „MDC“) uměle nastavené, a zda jsou tedy udržitelné také v budoucnosti. Šetření však ukázalo, že systém používaný ke stanovení kódových čísel výrobku (dále jen „PCN“) pro účely tohoto šetření byl mnohem důmyslnější než klasifikační systém používaný v době, kdy byl v roce 2001 přijat uvedený závazek. To vedlo k závěru, že jakékoli srovnávání mezi PCN pro MDC a cenami v rámci nynějšího šetření by nebylo spolehlivé.
(63)
Bylo provedeno srovnání podle typu mezi vývozními cenami do Společenství a cenami účtovanými třetím zemím. Srovnání ukázalo, že vývozní ceny do třetích zemí byly v průměru podstatně nižší. Byl proto učiněn závěr, že vývozní cenu této společnosti do Společenství nelze v kontextu současného přezkumu použít ke stanovení spolehlivých vývozních cen ve smyslu čl. 2 odst. 8 základního nařízení. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici spolehlivé vývozní ceny pro prodeje do EU-15, byly jako zástupné hodnoty těchto vývozních cen použity prodeje do jiných zemí.
(64)
Srovnání běžné hodnoty s vývozní cenou se řídilo postupem popsaným v 50. bodě odůvodnění.
(65)
Jelikož obchodník ve spojení se sídlem ve Švýcarsku jednoho z ruských vyvážejících výrobců plní funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize, byla provedena úprava vývozní ceny o provizi v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení. Výše provize byla vypočtena na základě přímého důkazu, který dokládal existenci obchodní přirážky uplatňované v souvislosti se zmíněnými funkcemi.
(66)
Podle čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty v členění podle jednotlivých typů s váženým průměrem vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku.
(67)
Jak je dále objasněno níže ve 104. až 107. bodě odůvodnění, srovnání prokázalo existenci přetrvávajícího dumpingu v případě BMK. V případě SSM prokázalo srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem prodejní ceny do zemí, v nichž neplatil závazek, rovněž existenci přetrvávajícího dumpingu.
(68)
Dumpingové rozpětí BMK, vyjádřené jako procentní podíl čisté ceny franko hranice Společenství před proclením, činilo dle zjištění 36,2 %. Dumpingové rozpětí SSM vyjádřené stejným způsobem činilo dle zjištění 9,7 %.
(69)
Ve světle výsledků dumpingových rozpětí stanovených v rámci prozatímních přezkumných šetření se pokládá za přiměřené pozměnit antidumpingové clo použitelné pro BMK na sazbu 36,2 % a pro SSM na sazbu 9,7 %.
2.1.2 Přezkum před pozbytím platnosti platných opatření vůči vyvážejícím výrobcům v Rusku
(70)
Ze dvou známých výrobců SWR v Rusku spolupracoval při přezkumném šetření před pozbytím platnosti pouze SSM. Podle shromážděných údajů představovala tato společnost téměř 100 % celkových vývozů Ruska do Společenství během OPŠPP. Tato společnost také reprezentovala zhruba 50 % celkové ruské výroby. Vývozy do Společenství byly na nízké úrovni a dosáhly během OPŠPP asi 3 300 tun, což představuje 1,5 % spotřeby EU. Tento zřetelně nízký podíl na trhu nemůže zakrýt skutečnost, že v Rusku je k dispozici velká volná výrobní kapacita. Podíl vývozů do Společenství v kvantitativním vyjádření činil méně než 5 % celkových prodejů spolupracující společnosti. Jak je zmíněno výše v 61. bodě odůvodnění, téměř veškerý vývoz ze strany spolupracující společnosti do Společenství podléhá dohodě o cenovém závazku.
(71)
Vždy, když nebylo pro účely stanovení běžné hodnoty možno použít domácí ceny určitého typu výrobku prodávaného SSM, jelikož se neprodával na domácím trhu v reprezentativních množstvích, bylo nutno použít jinou metodu. Při neexistenci jakékoli jiné přiměřené metody byla použita početně zjištěná běžná hodnota v členění podle typu výrobku, jak ji uvedla SSM a ověřila Komise.
(72)
Pokud jde o výrobní náklady, vznesla SSM připomínku, že nákladová struktura v případě vývozů do EU je odlišná, a to z důvodu odlišných technických norem ve Společenství a na ruském trhu. Podle společnosti musí SWR prodávané na trhu Společenství splňovat požadavky tzv. norem DIN, zatímco v Rusku tento požadavek neplatí. Tabulka se zařazením výrobních nákladů (VN) na SWR prodávané na domácím trhu a do Společenství ukázala, že neexistují významné rozdíly mezi různými typy. U některých typů výrobku byly domácí VN mírně vyšší, u jiných byly VN pro Společenství mírně nižší. Dospělo se proto k závěru, že tento údajný rozdíl nemohl mít na výpočet dumpingu vliv.
(73)
Pokud jde o vývozy do Společenství, výrobce s výjimkou jediné transakce prodával dotčený výrobek přímo ve Společenství bez zasahování jakékoli strany ve spojení. Vývozce předložil důkazy, že tato jedna transakce se netýkala dotčeného výrobku, a proto nebyla při výpočtu brána v úvahu.
(74)
Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly u činitelů, které ovlivňují cenu a tím srovnatelnost cen.
(75)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen v členění podle typu výrobku. Toto srovnání prokázalo nepřítomnost dumpingu během období přezkumného šetření před pozbytím platnosti.
(76)
Srovnání údajů týkajících se vývozů do Společenství a poskytnutých vyvážejícími výrobci s celkovým objemem dovozů odvozeným z dovozních statistik Eurostatu ukázalo, že úroveň spolupráce byla vysoká, jelikož spolupracující vyvážející výrobce zhruba představoval veškeré dovozy Společenství z Ruska během OŠ.
2.2 Thajsko
2.2.1 Prozatímní přezkum platných opatření vůči jednomu vyvážejícímu výrobci v Thajsku
(77)
Běžná hodnota byla založena na ceně zaplacené nebo splatné v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení. Během období prozatímního přezkumného šetření pro Thajsko prodávala společnost dotčený výrobek přímo konečným uživatelům na domácím trhu. Běžná hodnota byla založena pouze na ziskových prodejích.
(78)
Běžná hodnota byla založena na ceně zaplacené nebo splatné v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(79)
Žadatel a spolupracující výrobce Usha Siam vyvezl během období prozatímního přezkumu pro Thajsko do Společenství omezené množství SWR. Tyto vývozy podléhaly cenovému závazku.
(80)
V případě přímého prodeje na trh Společenství byly vývozní ceny založené na ceně zaplacené nebo splatné v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli ve Společenství v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(81)
V případě vývozního prodeje prováděného prostřednictvím dovozce ve spojení, Usha Martin UK, byly vývozní ceny početně zjištěny na základě cen, za které byl dovezený výrobek poprvé dále prodán nezávislým odběratelům ve Společenství v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Byla provedena úprava o všechny náklady vzniklé mezi aktem dovozu a dalšího prodeje, včetně prodejních, režijních a správních nákladů a zisku realizovaného ve Společenství dovozcem ve spojení během období šetření.
(82)
Bylo provedeno srovnání běžné hodnoty s průměrnou vývozní cenou jednotlivých typů dotčeného výrobku, a to na základě ceny ze závodu a stejné obchodní úrovně. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a pro účely spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílům u činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. Byly provedeny úpravy o vnitrozemskou a námořní dopravu, pojistné náklady, manipulační a balicí náklady, náklady na úvěry a dovozní cla, které byly odečteny z ceny dalšího prodeje, aby se tak dospělo k ceně ze závodu.
(83)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno v členění podle typu výrobku na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny na stejné obchodní úrovni. Toto srovnání prokázalo nepřítomnost dumpingu během období prozatímního přezkumného šetření.
2.2.2 Přezkum před pozbytím platnosti platných opatření vůči vyvážejícím výrobcům v Thajsku
(84)
Ze tří známých výrobců SWR v Thajsku spolupracovala při šetření jedna společnost. Podle shromážděných údajů tato společnost představovala téměř 100 % celkového thajského vývozu do Společenství během OPŠPP. Společnost rovněž reprezentovala zhruba 80 % celkové thajské výroby. Během období přezkumného šetření byly vývozy do Společenství na velmi nízké úrovni. Vývozy spolupracující společnosti do Společenství podléhají cenovému závazku.
(85)
Bylo zjištěno, že úplné výrobní náklady na jednotlivé typy vyváženého výrobku byly během OPŠPP vyšší než domácí cena. V důsledku toho nebylo možné stanovit běžnou hodnotu na základě cen zaplacených nebo splatných v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu, v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení, pro žádný typ SWR vyvážený thajským spolupracujícím vyvážejícím výrobcem.
(86)
Domácí ceny byly početně zjištěny na základě výrobních, prodejních, režijních a správních nákladů vyvážejícího výrobce a přiměřeného ziskového rozpětí ve výši 5 %, a to na základě čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení a v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(87)
Spolupracující vyvážející výrobce vyvážel dotčený výrobek prostřednictvím společnosti ve spojení se sídlem ve Společenství. V důsledku toho a v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení byly vývozní ceny početně zjištěny na základě cen, za které byl dovezený výrobek poprvé dále prodán nezávislým odběratelům ve Společenství. Byla provedena úprava o všechny náklady vzniklé mezi aktem dovozu a dalšího prodeje, včetně prodejních, režijních a správních nákladů a zisku realizovaného ve Společenství dovážející společností během období přezkumného šetření.
(88)
Bylo provedeno srovnání běžné hodnoty s průměrnou vývozní cenou jednotlivých typů dotčeného výrobku, a to na základě ceny ze závodu a stejné obchodní úrovně. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a pro účely spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílům u činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. Byly provedeny úpravy o vnitrozemskou a námořní dopravu, pojistné náklady, manipulační a balicí náklady, náklady na úvěry a dovozní cla, které byly odečteny z ceny dalšího prodeje, aby se tak dospělo k ceně ze závodu.
(89)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno v členění podle typu výrobku na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny na stejné obchodní úrovni. Srovnání prokázalo v porovnání s původním nařízením existenci poměrně nízkého dumpingu během OPŠPP. Vážený průměr dumpingového rozpětí vyjádřený jako procentní podíl z cen CIF na hranice Společenství činil 7,6 %.
2.3 Turecko
(90)
V Turecku existují dva vyvážející výrobci; oba - Celik Halat (dále jen „Halat“) a Has Celik (dále jen „Has“) - spolupracovali při přezkumném šetření před pozbytím platnosti a společnost Has spolupracovala při částečném prozatímním přezkumu týkajícím se její úrovně dumpingu. Na tyto dva výrobce připadá 100 % tureckých vývozů do EU.
2.3.1 Prozatímní přezkum platných opatření vůči jednomu vyvážejícímu výrobci v Turecku
(91)
Připomíná se, že částečný prozatímní přezkum zmíněný výše v 10. bodě odůvodnění se týká jednoho tureckého vývozce, který údajně provádí dumping svých SWR ve Společenství.
(92)
Šetření prokázalo, že většina domácích cen použitých ke stanovení běžné hodnoty u typů výrobku vyvážených dotčeným tureckým vývozcem byla ziskových. Použitá cena tudíž byla cenou zaplacenou nebo splatnou v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(93)
Pro některé typy výrobku byla běžná hodnota početně zjištěna na základě vlastních výrobních nákladů výrobce, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřeného ziskového rozpětí ve výši 5 %, v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(94)
Pokud jde o vývozy do Společenství, dotčený turecký výrobce prodával dotčený výrobek přímo ve Společenství bez zasahování jakékoli strany ve spojení. Uvažovaná vývozní cena tudíž byla cenou skutečně zaplacenou nebo splatnou za výrobek prodaný za účelem vývozu ze země vývozu do Společenství v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(95)
Bylo provedeno srovnání běžné hodnoty s průměrnou vývozní cenou jednotlivých typů dotčeného výrobku, a to na základě ceny ze závodu a stejné obchodní úrovně v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Pro účely zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílům u činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. Byly provedeny úpravy o vnitrozemskou a námořní dopravu, pojistné náklady, manipulační a balicí náklady, náklady na úvěry a dovozní cla, které byly odečteny z ceny dalšího prodeje, aby se tak dospělo k ceně ze závodu.
(96)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno v členění podle typu výrobku na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny na stejné obchodní úrovni. Celkově srovnání prokázalo, že vážený průměr dumpingového rozpětí vyjádřený jako procentní podíl z cen CIF na hranice Společenství činil 0,12 %, tj. dosahoval zanedbatelné úrovně.
2.3.2 Přezkum před pozbytím platnosti platných opatření vůči Turecku
(97)
Po provedení přezkoušení popsaných ve všeobecné metodice ve 46. bodě odůvodnění bylo zjištěno, že pro většinu typů SWR vyvážených jedním tureckým výrobcem do ES bude nutno běžnou hodnotu početně zjistit. Běžná hodnota byla proto vypočtena na základě vlastních výrobních nákladů výrobce včetně přiměřeného ziskového rozpětí ve výši 5 %, v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(98)
Pro druhého výrobce, jak bylo objasněno výše v 92. a 93. bodě odůvodnění, mohly být pro většinu typů výrobku ke stanovení běžné hodnoty použity domácí prodejní ceny. Proto byla běžná hodnota založena na ceně zaplacené nebo splatné v běžném obchodním styku nezávislými odběrateli na domácím trhu v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
(99)
Pokud jde o vývozy do Společenství, turečtí výrobci prodávali dotčený výrobek přímo ve Společenství bez zasahování jakékoli strany ve spojení. Uvažovaná vývozní cena byla cenou skutečně zaplacenou nebo splatnou za výrobek prodaný za účelem vývozu ze země vývozu do Společenství v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(100)
Bylo provedeno srovnání běžné hodnoty s průměrnou vývozní cenou jednotlivých typů dotčeného výrobku, a to na základě ceny ze závodu a stejné obchodní úrovně. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a pro účely spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílům u činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a tím srovnatelnost cen. Byly provedeny úpravy o vnitrozemskou a námořní dopravu, pojistné náklady, manipulační a balicí náklady, náklady na úvěry a dovozní cla, které byly odečteny z ceny dalšího prodeje, aby se tak dospělo k ceně ze závodu.
(101)
Srovnání průměrné vývozní ceny s běžnou hodnotou jednotlivých typů dotčeného výrobku prokázalo existenci dumpingu pouze u jednoho vývozce v Turecku a zanedbatelného rozpětí u druhého výrobce (viz 96. bod odůvodnění). Dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z cen CIF na hranice Společenství činilo pro daného vývozce 33,6 %.
(102)
Je třeba konstatovat, že v případě tohoto vývozce dumpingové rozpětí stanovené během počátečního šetření bylo vysoké (více než 50 %), což vedlo ke clu stanovenému na základě rozpětí újmy v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení. Šetření provedené v rámci současného přezkumu ukazuje, že dumping přetrvává nadále i při menších objemech vývozu, byť na nižší úrovni.
D. TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ
(103)
V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení bylo též zkoumáno, zda změněné okolnosti, jejichž existenci odhalily příslušné přezkumy, mohou být trvalé povahy.
(104)
Společnost v současné době podléhá zbytkovému clu stanovenému v sazbě 50,7 % určené během původního šetření na základě údajů platných pro jiného ruského vývozce, jelikož BMK při uvedeném šetření nespolupracovala. Nicméně stávající dumpingové rozpětí, stanovené ve výši 36,2 %, bylo vypočteno na základě údajů platných pro BMK za celé OPŠ.
(105)
Kromě toho neexistovaly žádné známky toho, že úroveň běžné hodnoty nebo vývozní ceny stanovené pro BMK při současném šetření není spolehlivá. Vývozní cena BMK do Společenství během OPŠ byla podle zjištění podobná ceně, za niž vyváží do jiných zemí, kam byla během OPŠ prodána značně vyšší množství.
(106)
Přestože se dumpingové rozpětí zjištěné při OPŠ zakládá na relativně nízkém objemu vývozů SWR do Společenství, existují důvody k závěru, že zjištěné dumpingové rozpětí se zakládá na změněných okolnostech trvalé povahy.
(107)
Je důležité připomenout si, že vývozní ceny SSM do Společenství podléhají cenovému závazku, který se stal použitelným pro vývoz do 10 nových členských států (EU 10), které vstoupily do EU počátkem posledních dvou měsíců období prozatímního přezkumu pro Rusko, konkrétně v květnu 2004. Přestože vývozní ceny účtované odběratelům se sídlem v 15 členských státech tvořících EU před 1. květnem 2004 byly na úrovni stanovené závazkem, prodeje odběratelům v EU-e 10 se podle zjištění uskutečňovaly za ceny nižší úrovně. Dále pak bylo zjištěno, že vývoz do ostatních třetích zemí během období prozatímního přezkumu pro Rusko se uskutečňoval za významně nižší ceny a ve značně větších objemech než v případě vývozů do Společenství.
(108)
Nízký objem vývozů SWR do Společenství dosahovaný SSM během období prozatímního přezkumu pro Rusko nelze přičítat kapacitním omezením, jelikož bylo zjištěno, že společnost má k dispozici významnou volnou výrobní kapacitu. Zdá se proto zjevné, že nízký objem vývozů je výsledkem cen uložených cenovými závazky. To napovídá, že pokud by cenový závazek zanikl, je velmi pravděpodobné, že SSM by prodávala na trhu Společenství větší objemy za nižší (a tedy dumpingové) ceny.
(109)
Jak je uvedeno výše, všechny vývozy - do Společenství i do třetích zemí - byly při této analýze vzaty v úvahu.
(110)
Šetření prokázalo, že SSM má volnou kapacitu, která jí umožňuje významně zvýšit vývozy jak do Společenství, tak do třetích zemí. Pokud, jak je to pravděpodobné, by se SSM pokusila obnovit podíl na trhu Společenství, který měla před uvalením opatření, mohla by toho dosáhnout prodejem za dumpingové ceny na trhu Společenství. Kromě toho byly ceny pro ostatní země v průměru nižší než ceny pro trh Společenství a šetření dospělo k závěru, že dotčený výrobek se do zemí mimo EU prodával za dumpingové ceny.
(111)
Běžná hodnota SSM v rámci OPŠ byla založena na velkém objemu (naprostá většina výroby společnosti) prodaném v běžném obchodním styku na konkurenčním domácím trhu. To ukazuje, že úroveň běžné hodnoty zjištěná při současném šetření je trvalé povahy.
(112)
V důsledku toho se má za to, že při neexistenci antidumpingových opatření by vývozní objemy SSM do Společenství prudce stouply a vývozní ceny by se významně snížily. Činí se proto závěr, že údajně změněné okolnosti týkající se vývozních cen SSM nelze odůvodněně pokládat za změny trvalé povahy.
(113)
Prozatímní přezkumné šetření prokázalo, že vývozy do Společenství uskutečňované spolupracujícím thajským vývozcem se neděly za dumpingové ceny. Bylo také zjištěno, že vývozní ceny účtované thajským vývozcem do Společenství byly podobné cenám účtovaným stranám se sídlem v dalších třetích zemích, kam se prodávala větší množství.
(114)
Navíc bylo zjištěno, že thajský vývozce vybudoval svou distribuční síť a dodával SWR širšímu okruhu odběratelů ve zbytku světa. Byly zřízeny prodejní dceřiné společnosti v Austrálii, Singapuru a Spojených státech. Malý objem vývozu SWR společnosti Usha do Společenství nelze proto přičítat omezením kapacity, jelikož společnost fakticky žádnou volnou kapacitu nemá.
(115)
Po úvaze se má za to, že při neexistenci antidumpingových opatření (tj. současného cenového závazku), by se objemy vyvážené společností Usha do Společenství nijak významně nezvýšily a vývozní ceny společnosti by prakticky nebyly ovlivněny. Na základě výše uvedených skutečností a zvážení lze učinit závěr, že při neexistenci významné volné kapacity a s přihlédnutím k tomu, že společnost se při vývozu převážně zaměřuje na několik jiných vývozních trhů než na trh Společenství, přičemž tamější vývozní ceny jsou výrazně vyšší než ceny na trhu Společenství, lze změněné okolnosti týkající se společnosti Usha pokládat za změny trvalé povahy.
(116)
Dovozy SWR pocházejících z Turecka do Společenství od roku 2005 významně vzrostly. V té době prozatímní přezkum dospěl k závěru, že při neexistenci dumpingu je přiměřené zrušit opatření v míře, v níž se týkají žadatele - tureckého vývozce.
(117)
Nynější prozatímní přezkum v případě téhož výrobce potvrdil, že jeho vývozy do Společenství se uskutečňovaly v cenách, u nichž nebyl zjištěn dumping. Navíc bylo zjištěno, že výrobní kapacita společnosti byla ve srovnání se spotřebou Společenství omezená. V důsledku toho lze učinit závěr, že změna okolností zjištěná při prozatímním přezkumu je trvalé povahy.
(118)
Výrobci spolupracující při tomto šetření představují prakticky veškeré dovozy do EU z dotčených zemí. Zkoumání toho, zda by bylo pravděpodobné, že by dumping přetrvával, pokud by byla opatření zrušena, se proto do značné míry opíralo o údaje, které poskytli tito spolupracující vyvážející výrobci. Zejména bylo zkoumáno chování spolupracujících vyvážejících výrobců při tvorbě cen vůči dalším vývozním trhům, jejich výroba, výrobní kapacita a zásoby.
(119)
Pro účely určení, zda existuje pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, prostudovala Komise stávající situaci dotčených zemí a stran dotčených šetřením. V relevantních případech Komise rovněž věnovala pozornost možné existenci dumpingu vývozů do Společenství. Byla také zpracována analýza chování při tvorbě cen, výroby a výrobní kapacity dalších vyvážejících výrobců v zemích dotčených šetřeními. Tato analýza byla založena na shromážděných údajích o trhu, které poskytlo výrobní odvětví Společenství a vyvážející výrobci, na dovozních statistikách Eurostatu a na dostupných vývozních statistikách dotčených zemí.
(120)
SSM se podařilo během období přezkumného šetření před pozbytím platnosti navýšit výrobu o 7 % ve srovnání s rokem 2005.
(121)
Zatímco výrobní kapacita zůstávala během posuzovaného období stabilní, průměrné využití kapacity v Rusku dosahovalo podle zjištění za období přezkumného šetření zhruba 60 až 65 %. Lze tudíž učinit závěr, že vyvážející výrobci v Rusku mají kapacity ke zvýšení svého vývozu na trh Společenství v případě, že by opatření byla zrušena.
(122)
Kromě toho se celková kapacita Ruska, pokud jde o dotčený výrobek, odhaduje přibližně na úrovni celkové spotřeby EU během OPŠPP, konkrétně na 220 000 tun. Vzhledem k tomu, že ruský trh není schopen takový objem nabídky absorbovat, mohou se ruští výrobci v případě zrušení opatření rozhodnout přesměrovat tuto volnou kapacitu do Společenství za dumpingové ceny.
(123)
V 61. a 62. bodě odůvodnění bylo objasněno, že s ohledem na existenci cenového závazku se vývozy do Společenství neuskutečňovaly na dumpingové úrovni. Bylo rovněž doloženo, že MDC stanovené při cenovém závazku ovlivňovaly tvorbu cen dotčené ruské společnosti na trhu Společenství. Byl proto učiněn závěr, že vývozní cena do Společenství není spolehlivá ve smyslu čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(124)
Ceny do třetích zemí byly tudíž posouzeny jako spolehlivější, jelikož během OPŠPP nebyly předmětem žádného omezování.
(125)
Během OPŠPP také byly ruské vývozní ceny do třetích zemí obecně nižší než cenová úroveň ve Společenství. Proto je v případě zrušení opatření pravděpodobné, že ruští vývozci by exportovali SWR do Společenství ve velkých objemech a za ceny nižší než odpovídající současnému cenovému závazku. V důsledku toho se jeví jako pravděpodobné, že by došlo k obnovení dumpingu, pokud by byla platná antidumpingová opatření zrušena. Toto platí zejména z hlediska nynější situace, pokud jde o cenový závazek.
(126)
Chování ruských vývozců a vliv cenového závazku na úroveň vývozních cen do Společenství, převládající nižší úroveň cen ve třetích zemích a velká dostupná volná výrobní kapacita jsou jasnými známkami toho, že ruští výrobci by se v případě zrušení opatření pravděpodobně znovu vrátili na trh Společenství s významnými objemy za dumpingové ceny.
(127)
Thajský spolupracující výrobce je dominantním výrobcem v Thajsku a představuje významný podíl, konkrétně zhruba 80 %, instalované výrobní kapacity a skutečné výroby SWR v Thajsku. Šetření prokázalo, že tento výrobce vyráběl při plném využití kapacity a že druzí dva známí thajští výrobci na trhu Společenství prakticky nepůsobí a nemají ani k dispozici žádné větší výrobní kapacity.
(128)
Šetření prokázalo, že i v případě, kdy by spolupracující vyvážející výrobce prodával na trhu Společenství za dumpingové ceny, byly by objemy jeho prodejů extrémně nízké. Na základě celosvětového vývozu této společnosti bylo usouzeno, že společnost se zaměřuje více na několik dalších vývozních trhů než na trh Společenství, jmenovitě na USA, Singapur, Indonésii, Austrálii, Japonsko a Malajsii. V těchto zemích byly dokonce zřízeny prodejní dceřiné společnosti.
(129)
Spolupracující vyvážející výrobce respektoval cenový závazek a s ohledem na současné vysoké tržní ceny prodával často v cenách nad sjednané minimální ceny. Neexistují žádné další thajské společnosti, které by vyvážely dotčený výrobek na trh Společenství.
(130)
Během OPŠPP byl objem prodejů společnosti Usha do zbytku světa významně vyšší než prodeje do Společenství, a to bez ohledu na skutečnost, že úroveň vývozních cen do Společenství byla v průměru o 9,5 % vyšší než ve zbytku světa.
(131)
Na základě výše uvedených skutečností a úvah je nepravděpodobné, že spolupracující vyvážející výrobce v Thajsku bude vyvážet na trh Společenství velké objemy, a to ani v případě zrušení opatření. Druzí dva thajští výrobci podle všeho nemají zřízenou žádnou mezinárodní distribuční síť, která by jim umožňovala agresivně vstoupit na trh Společenství a získat na něm podíl.
(132)
Podle údajů shromážděných během šetření zůstávala výrobní kapacita během období, jež bylo předmětem šetření, nezměněná a využití kapacit se zvyšovalo. Bylo zjištěno, že v důsledku toho obě turecké společnosti dosáhly zhruba 90 % své výrobní kapacity. V Turecku neexistují žádné další společnosti vyrábějící SWR.
(133)
Kromě toho bylo zjištěno, že podíl dumpingových dovozů z Turecka (od společnosti Celik Halat) na trh Společenstvá je menší než 0,5 %, z čehož 10 % dokonce ani nekonkuruje výrobě Společenství, jelikož se týkají typů výrobku, které nejsou výrobním odvětvím Společenství vyráběny. Jelikož bylo zjištěno, že se společnost Has nedopouští dumpingu, byl tržní podíl dumpingových dovozů z Turecka velmi nízký. Proto jen malý podíl dovozů z Turecka představuje dumping a konkuruje přímo výrobnímu odvětví Společenství.
(134)
Po zvážení výše uvedených argumentů je nepravděpodobné, že by spolupracující vyvážející výrobci vyváželi na trh Společenství velké objemy, a to ani v případě zrušení opatření. Vzhledem k tomu tedy neexistuje žádná pravděpodobnost obnovení nebo přetrvávání dumpingu.
E. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
1. Vymezení výroby Společenství a výrobního odvětví Společenství
(135)
SWR vyrábí 29 výrobců ve Společenství a výroba podle zjištění dosahovala během OPŠPP asi 202 000 tun.
(136)
Podobně jako při původním šetření bylo zjištěno, že někteří výrobci ve Společenství dotčený výrobek dovážejí. Dovážená množství jsou nicméně zanedbatelná ve srovnání s jejich vlastní výrobou (méně než 1 % jejich objemu výroby) a neexistovaly žádné dovážené výrobky pocházející z dotčených zemí. Byl proto učiněn závěr, že neexistuje žádné opodstatnění pro vyloučení těchto výrobců z vymezení výroby Společenství.
(137)
SWR vyráběná těmito 29 výrobci ve Společenství proto představuje celkovou výrobu ve Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
(138)
Žádost o prozatímní přezkum a přezkum před pozbytím platnosti byla podpořena 22 výrobci ve Společenství; ti všichni souhlasili, že budou při šetření spolupracovat. Bylo zkoumáno, zda tito spolupracující výrobci představují významný podíl na celkové výrobě dotčeného výrobku ve Společenství a bylo zjištěno, že na tyto výrobce připadá 87 % celkové výroby dotčeného výrobku ve Společenství během OPŠPP i různých období prozatímních přezkumných šetření.
(139)
Bylo proto usouzeno, že 22 spolupracujících a podporujících výrobců ve Společenství představuje výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Dále se zde na ně proto odkazuje jako na „výrobní odvětví Společenství“.
2. Situace na trhu Společenství
2.1 Spotřeba na trhu Společenství
(140)
Spotřeba Společenství byla stanovena na základě těchto údajů:
-
objemy prodejů výrobců ve Společenství tvořících výrobní odvětví Společenství,
-
odhady prodejů dalších výrobců na trhu Společenství na základě údajů poskytnutých v rámci žádosti,
-
údaje Eurostatu o dovozech dotčeného výrobku z dotčených zemí i ze třetích zemí.
(141)
V období mezi rokem 2003 a OPŠPP vzrostla spotřeba Společenství o více než 46 000 tun, tedy o 26 %, a dosáhla celkového objemu spotřeby více než 222 000 tun během OPŠ.
Tabulka 1
2003
2004
2005
OPŠPP
Spotřeba Společenství
(v tunách)
176 438
195 363
214 529
222 456
Index
100
111
122
126
2.2 Vývoj dovozů a cenového podbízení z Ruska
2.2.1 Objemy, tržní podíl a ceny dovozů z Ruska
(142)
Objemy a tržní podíly dovozů dotčeného výrobku z Ruské federace se vyvíjely způsobem uvedeným v následující tabulce.
Tabulka 2
2003
2004
2005
OPŠPP
Objem dovozů
(v tunách)
2 198
1 844
2 908
3 323
Index
100
84
132
151
Podíl na trhu
1,2 %
0,9 %
1,4 %
1,5 %
Index
100
75
117
125
(143)
Během posuzovaného období vzrostly dovozy z Ruské federace o 51 %, a to z 2 198 tun v roce 2003 na 3 323 tuny během OPŠPP. Podíl dovozů na spotřebě Společenství se v tomto mezidobí zvýšil z 1,2 % na 1,5 %, tedy o 25 %.
(144)
Přístup, kterým se řídil výpočet cenového podbízení, je v tomto případě shodný s přístupem popsaným ve 136. až 140. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Cena na hranice Společenství účtovaná dotčenými vývozci byla srovnána podle jednotlivých typů s cenami ze závodu výrobního odvětví Společenství. Výsledek tohoto srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl na cenách ze závodu výrobního odvětví Společenství.
(145)
Úroveň ceny účtované ze strany SSM odběratelům se sídlem ve Společenství byla s největší pravděpodobností ovlivňována závazkem přijatým v kontextu původního nařízení. Přesto byla zjištěna významná úroveň podbízení ve výši 49 %.
(146)
S ohledem na výše uvedená zjištění se zdá, že relativně nízký podíl ruských vývozů na trhu je nepochybně vyvolán platnými antidumpingovými opatřeními vůči Rusku. Vzhledem k úrovni ruských cen a velkému rozsahu dumpingu v současnosti zjištěnému v případě Ruska je vysoce pravděpodobné, že velké volné kapacity, které jsou v této zemi k dispozici, by mohly být snadno využity ke zvýšení vývozů na trh Společenství.
2.3 Objemy, podíly na trhu a ceny dovozů z ostatních zemí dotčených tímto přezkumem
(147)
Připomíná se, že ve 131. a 134. bodě odůvodnění se dospělo k závěru, že neexistuje žádné riziko obnovení dumpingu u dovozů SWR pocházejících z Thajska a Turecka. Trendy dovozů dotčeného výrobku z ostatních zemí dotčených tímto přezkumem byly prozkoumány rovněž. Objemy dovozů a podíly na trhu u ostatních zemí dotčených tímto přezkumem se vyvíjely takto:
Tabulka 3
2003
2004
2005
OPŠPP
Thajsko
Objem dovozů
(v tunách)
368
160
86
118
Z toho dumpingové dovozy
0
Podíl na trhu celkem
0,21 %
0,08 %
0,04 %
0,05 %
Turecko
Objem dovozů
(v tunách)
2 248
2 223
4 246
4 805
Z toho dumpingové dovozy
1 089
Podíl na trhu celkem
1,27 %
1,11 %
1,98 %
2,16 %
(148)
Tabulka ukazuje, že dovozy z Thajska byly během posuzovaného období objemově nevýznamné, s podílem na trhu ve výši 0,1 % během OPŠPP.
(149)
Celkové dovozy z Turecka vzrostly z 2 248 tun na 4 805 tun od roku 2003 do konce OPŠPP, čili o 113 %. Ve smyslu podílu na trhu se téměř zdvojnásobily, a sice z 1,3 % na 2,2 %. Přesto v poměru k celkové velikosti trhu Společenství nebyly objemy dovozů z Turecka příliš významné.
(150)
Je však třeba konstatovat, že hlavní vyvážející výrobce v Turecku má nulovou sazbu cla vztahující se na jeho vývoz. To možná tomuto vyvážejícímu výrobci umožnilo zvýšit svůj prodej do EU v relativně vysokých cenách.
(151)
Přístup, kterým se řídil výpočet cenového podbízení, je v tomto případě shodný s přístupem popsaným ve 136. až 140. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Cena na hranice Společenství účtovaná dotčenými vývozci byla srovnána podle jednotlivých typů s cenami ze závodu výrobního odvětví Společenství. Výsledek tohoto srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl na cenách ze závodu výrobního odvětví Společenství.
(152)
Přes výše uvedené úvahy a závěry bylo u dumpingových dovozů z Turecka zjištěno cenové podbízení v rozsahu 24 %, přičemž úroveň podbízení u dovozů pocházejících z Thajska dosahovala podle zjištění zhruba 1 %.
2.4 Objemy a podíly na trhu u dovozů z dalších zemí dotčených antidumpingovými opatřeními, avšak nedotčených tímto přezkumem
(153)
Připomíná se, že jsou uložena antidumpingová opatření na ocelová lana a kabely pocházející z Čínské lidové republiky, Indie, Jižní Afriky a Ukrajiny. Tato antidumpingová opatření byla platná po celé posuzované období:
Tabulka 4
2003
2004
2005
OPŠPP
Čínská lidová republika
Dovozy (v tunách)
1 545
3 374
6 581
7 560
Index
100
218
426
489
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 088
1 120
1 063
947
Podíl na trhu
0,9 %
1,7 %
3,1 %
3,4 %
Indie
Dovozy (v tunách)
4 218
4 832
6 551
6 108
Index
100
115
155
145
Průměrná cena (EUR/tuna)
902
1 036
1 130
1 123
Podíl na trhu
2,3 %
2,5 %
3,1 %
2,7 %
Jižní Afrika
Dovozy (v tunách)
184
795
577
941
Index
100
433
314
512
Průměrná cena (EUR/tuna)
1 303
1 471
1 584
1 573
Podíl na trhu
0,1 %
0,4 %
0,3 %
0,4 %
Ukrajina
Dovozy (v tunách)
1 222
1 438
1 149
776
Index
100
118
94
63
Průměrná cena (EUR/tuna)
866
712
752
662
Podíl na trhu
0,7 %
0,7 %
0,5 %
0,3 %
Celkem tun
6 785
10 978
16 177
16 012
Podíl na trhu celkem
3,7 %
5,6 %
7,5 %
7,2 %
(154)
Stojí za povšimnutí, že dovozy ze zemí v režimu antidumpingových opatření během posuzovaného období významně vzrostly, jednak ve smyslu objemu, kde došlo ke zvýšení o 135 %, jednak ve smyslu podílu na trhu, kde během téhož období došlo ke zvýšení ze 3,7 % na 7,2 %.
2.5 Objemy a podíly na trhu u dovozů z dalších zemí nedotčených žádnými antidumpingovými opatřeními
(155)
Dovozy z dalších třetích zemí se vyvíjely následujícím způsobem.
Tabulka 5
2003
2004
2005
OPŠPP
Celkem objemy (v tunách) z toho:
42 486
54 983
58 843
61 271
Index
100
129
138
144
Jižní Korea
22 400
32 121
34 634
36 408
Index
100
143
155
163
Malajsie
4 836
4 426
5 123
6 642
Index
100
92
106
137
Severní Korea
150
1 626
2 212
3 324
Index
100
1 084
1 475
2 216
(156)
Dovozy ze zemí nepodléhajících antidumpingovým opatřením se během posuzovaného období zvýšily zhruba o 19 000, čili o 44 %. Převážná část těchto dovozů pochází z Jižní Koreje.
3. Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství
3.1 Předběžné poznámky
(157)
Vzhledem k velkému počtu výrobců ve Společenství, kteří tvoří výrobní odvětví Společenství, bylo rozhodnuto provést výběr vzorku výrobců ve Společenství v souladu s článkem 17 základního nařízení, jak je vyloženo výše ve 20. a 21. bodě odůvodnění. Pět výrobců ve Společenství, kteří byli zařazeni do vzorku, bylo vybráno proto, že představují největší reprezentativní objem výroby, který lze přešetřit v rámci vymezeného času. Jsou uvedeni výše ve 26. bodě odůvodnění.
(158)
Údaje o újmě uvedené níže se proto opírají jednak o zjištění učiněná na úrovni těchto do vzorku zařazených výrobců ve Společenství, jednak o zjištění učiněná na úrovni 22 výrobců tvořících výrobní odvětví Společenství. Pro účely jednoznačnosti je výslovně uváděno, kdy se údaje o faktorech újmy týkají informací získaných ze vzorku. Pokud takový odkaz není uveden, znamená to, že údaje byly získány od 22 výrobců ve Společenství tvořících výrobní odvětví Společenství.
3.2 Výroba, instalovaná výrobní kapacita a míra využití kapacity
(159)
Tabulka 6
2003
2004
2005
OPŠPP
Výroba (v tunách)
149 957
148 536
161 611
176 119
Index
100
99
108
117
Instalovaná výrobní kapacita (v tunách)
229 066
229 654
245 343
247 833
Index
100
100
107
108
Míra využití kapacity
65 %
65 %
66 %
71 %
Index
100
99
101
109
(160)
Během posuzovaného období vzrostla výroba celého výrobního odvětví Společenství zhruba o 26 000 tun, čili o 17 %. Toto zvýšení je nutno posuzovat z hlediska spotřeby Společenství, která vzrostla o 46 000 tun, čili o 26 %, a nárůstu vývozu výrobního odvětví Společenství během téhož období.
(161)
Zvýšení výroby bylo rovněž iniciováno nárůstem výrobní kapacity o 8 %, která tak během OPŠPP dosáhla téměř 248 000 tun.
(162)
Míra využití kapacity zůstávala během prvních let posuzovaného období poměrně stabilní. Nicméně během OPŠPP v důsledku nárůstu výroby míra využití kapacity vzrostla ze zhruba 65 % na více než 70 %.
3.3 Zásoby - údaje shromážděné ze vzorku
Tabulka 7
2003
2004
2005
OPŠPP
Zásoby (v tunách)
11 565
10 236
11 465
12 652
Index
100
89
99
109
Zásoby jako % z celkových prodejů
20 %
17 %
18 %
18 %
(163)
Stav zásob zůstával během posuzovaného období poměrně stabilní, zvláště v poměru k prodejům.
3.4 Objem prodejů a podíl na trhu spotřeby Společenství a růst
Tabulka 8
2003
2004
2005
OPŠPP
Objem prodejů (v tunách)
107 032
106 542
112 687
116 625
Index
100
100
105
109
Podíl na trhu spotřeby Společenství
60,7 %
54,5 %
52,5 %
52,4 %
Index
100
90
87
86
Růst obratu prodeje (v tis. EUR)
217 912
230 267
262 495
297 009
Index
100
106
120
136
(164)
Objem prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství zůstával v absolutním vyjádření během posuzovaného období poměrně stabilní. Během OPŠPP byl zaznamenán nárůst objemu prodejů o 9 %, tento výkon je však nutno posuzovat z hlediska vývoje spotřeby Společenství, která se zvýšila o 26 %.
(165)
Z pohledu vývoje spotřeby Společenství a přes rostoucí objem prodejů se podíl výrobního odvětví na trhu Společenství během posuzovaného období značně snížil. Výrobní odvětví Společenství za toto období ztratilo více než 8 procentních bodů z podílu na spotřebě Společenství.
(166)
Celkový obrat prodejů výrobního odvětví Společenství vzrostl během posuzovaného období o 36 %. To je nutno primárně posuzovat ve světle nárůstu prodejních cen za tunu, v němž se především odrážejí vyšší náklady a nákupní ceny surovin.
3.5 Prodejní ceny a faktory ovlivňující ceny ve Společenství - údaje shromážděné ze vzorku
Tabulka 9
2003
2004
2005
OPŠPP
Průměrná prodejní cena
(EUR/tuna)
1 902
2 058
2 170
2 142
Index
100
108
114
113
Průměrná pořizovací cena surovin (válcovaný drát)
(EUR/tuna)
511
559
662
734
Index
100
109
129
143
(167)
Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se během posuzovaného období zvýšila o 240 EUR/tuna, čili o 13 %. Šetření prokázalo, že to bylo jednoznačně odrazem nárůstu cen surovin, především ocelového válcovaného drátu. Nákupní pořizovací cena válcovaného drátu se zvýšila během posuzovaného období o 223 EUR/tuna, čili o 43 % ve srovnání s pořizovací cenou na počátku posuzovaného období.
(168)
Jeden z výrobců zařazených do vymezení výrobního odvětví Společenství podle zjištění nakupoval suroviny, včetně válcovaného drátu, od stran ve spojení („vertikálně integrované ocelářské skupiny“). Bylo proto zkoumáno, zda ceny dodavatelů ve spojení účtované výrobcům ve Společenství byly v souladu s cenami účtovanými dodavatelem ve spojení nezávislým odběratelům. Bylo zjištěno, že ceny účtované výrobcům ve Společenství byly v souladu s cenami pro nezávislé odběratele a že uvedené zvýšení rovněž odráží všeobecné zvýšení cen ocele během posuzovaného období. Byl proto učiněn závěr, že průměrné pořizovací ceny surovin nakupovaných výrobci ve Společenství, kteří jsou vertikálně integrováni, je rovněž třeba zahrnout do výpočtů.
3.6 Zaměstnanost a mzdy - údaje shromážděné ze vzorku
Tabulka 10
2003
2004
2005
OPŠPP
Zaměstnanci
1 023
999
1 064
1 087
Index
100
98
104
106
Mzdy / zaměstnanec (v EUR)
33 943
36 674
37 987
38 348
Index
100
108
112
113
Mzdy na vyrobenou tunu
606
634
614
592
Index
100
105
101
98
(169)
Vzhledem k výše zmíněnému zvýšenému objemu výroby a prodejů se během posuzovaného období zvýšil počet zaměstnanců ve výrobním odvětví Společenství o 6 %.
(170)
Během posuzovaného období vzrostly také mzdové náklady na zaměstnance, a to v souladu s všeobecným růstem mezd během tohoto období. Bylo však zjištěno, že průměrné mzdové náklady na vyrobenou tunu bylo možno během posuzovaného období mírně snižovat.
3.7 Produktivita - údaje shromážděné ze vzorku
Tabulka 11
2003
2004
2005
OPŠPP
Vyrobená tuna / zaměstnanec
56
58
62
65
Index
100
103
110
116
(171)
Úroveň produktivity zaznamenaná pro výrobní odvětví Společenství během posuzovaného období výrazně vzrostla. To dokazuje, že výrobní odvětví je schopné přizpůsobovat se situaci na trhu Společenství.
3.8 Rozsah skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(172)
Pokud jde o dopad rozsahu skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Společenství, nelze tento dopad s ohledem na objem a ceny dovozů z dotčených zemí pokládat za zanedbatelný.
3.9 Ziskovost, návratnost investic a pohyb peněžních prostředků - údaje shromážděné ze vzorku
Tabulka 12
2003
2004
2005
OPŠPP
Zisk z prodejů ve Společenství
-0,1 %
+0,4 %
+4,6 %
+5,3 %
Návratnost celkových aktiv
-18,8 %
+14,1 %
+26 %
+24,4 %
Peněžní tok (jako % z celkových prodejů)
+0,1 %
+1,2 %
+4,3 %
+6,2 %
(173)
Vzhledem k pozitivnímu vývoji ziskovosti během posuzovaného období vykazovaly během téhož období pozitivní trendy také peněžní toky a návratnost aktiv. Po mírné ztrátě v roce 2003 dokázalo výrobní odvětví Společenství pomalu, leč vytrvale zvyšovat své zisky, jak ve vztahu k prodejům, tak ve vztahu ke svým aktivům. Tento výkon lze pravděpodobně přičítat výraznému zvýšení produktivity.
(174)
Nicméně se připomíná, že tato situace se může prudce změnit v důsledku vysokých úrovní cen oceli, které převládají na trhu, ovšem zvláště tehdy, pokud by se povolilo zrušení antidumpingových opatření a byl by umožněn vstup velkých objemů dumpingových dovozů na trh.
Tabulka 13
2003
2004
2005
OPŠPP
Investice
46 570
43 158
51 362
56 538
Index
100
93
110
121
3.10 Investice a schopnost získávat kapitál - údaje shromážděné ze vzorku
(175)
Úroveň investic zaznamenaná na úrovni společností ve vzorku se během posuzovaného období zvýšila o 21 % a je třeba ji posuzovat s přihlédnutím ke zvýšení výrobní kapacity.
(176)
Žádný z výrobců ve Společenství neohlásil konkrétní problémy týkající se jeho schopnosti získávat kapitál.
3.11 Závěr o hospodářské situaci výrobního odvětví Společenství
(177)
Šetření prokázalo, že od uložení antidumpingových opatření na SWR dokázalo výrobní odvětví Společenství svou hospodářskou situaci zlepšovat. Bylo možno navýšit většinu faktorů újmy, jako je objem prodejů, výroba a výrobní kapacita a produktivita. Tohoto výkonu bylo dosaženo na prudce rostoucím trhu, kde se během posuzovaného období zvýšila spotřeba o 26 %.
(178)
Skutečnost, že výrobní odvětví Společenství ztratilo podíl na trhu, však ukazuje, že nemohlo plně využívat výhod této pozitivní situace na trhu Společenství.
(179)
Šetření také prokázalo, že výrobní odvětví Společenství bylo schopno zlepšovat svou celkovou finanční situaci. Zvýšení prodejních cen o 13 % během OPŠPP umožnilo výrobnímu odvětví dosáhnout ziskovosti, a to navzdory významnému nárůstu cen surovin. V důsledku toho se během posuzovaného období zlepšila také návratnost aktiv a pohyb peněžních prostředků. Byl proto učiněn závěr, že ačkoli se situace výrobního odvětví Společenství ve srovnání s obdobím předcházejícím uložení opatření zlepšila, zůstává nadále křehká.
4. Vývozní aktivity výrobního odvětví Společenství - údaje shromážděné ze vzorku
Tabulka 14
2003
2004
2005
OPŠPP
Vývozní prodeje (v tunách)
8 475
11 870
10 618
13 374
Index
100
140
125
157
% z celkových prodejů
15 %
21 %
19 %
22 %
Průměrná cena
(EUR/tuna)
2 123
2 302
2 835
3 063
Index
100
108
134
144
(180)
Vývozní výkonnost do vzorku zařazeného výrobního odvětví Společenství se během posuzovaného období výrazně zlepšila. Vývozní prodeje během posuzovaného období vzrostly o 57 %. Vývozní prodeje se také zvýšily v poměru k celkovým prodejům, a to z 15 % na 22 %.
(181)
Průměrná cena na tunu u vývozních prodejů je rovněž výrazně vyšší než průměrná cena u prodejů na trhu Společenství (viz 167. bod odůvodnění). Vyšší ceny SWR při vývozu plynou z toho, že tyto výrobky jsou sofistikovanější, vyvolávají vyšší pořizovací ceny surovin a vyšší výrobní náklady. Bez ohledu na vyšší výrobní náklady přispěla vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství významně k celkové ziskovosti výrobního odvětví Společenství.
5. Závěr k pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy
(182)
Šetření prokázalo, že volné kapacity dostupné pro Rusko jsou značné a že neexistují žádné zjevné důvody, které by bránily aktivaci těchto kapacit v případě pozbytí platnosti opatření. Navíc je pravděpodobné, že ruští výrobci přesměrují podstatný objem svého nynějšího prodeje ze třetích zemí do Společenství, kde převládají vyšší ceny. Uvedená množství by byla dohromady podstatná a šlo by o proces usnadňovaný existencí dobře zavedených distribučních kanálů ve Společenství pro ruské vývozy.
(183)
Kromě toho byly pozorovány významné rozsahy dumpingu a podbízení, skutečnost, že podbízení funguje zřejmě jako nejnižší práh cen, a dále, že nízká úroveň cen praktikovaná při ruském vývozu do jiných třetích zemí ukazuje na to, že by se uskutečňovaly výše zmíněné podstatně vyšší objemy vývozů do Společenství za dumpingové ceny, které by se pohybovaly významně pod cenami a náklady výrobního odvětví Společenství.
(184)
Spojený efekt takových objemů a cen by pravděpodobně vedl k významnému zhoršení stále ještě křehké situace výrobního odvětví Společenství. Bez ohledu na to, zda by výrobní odvětví Společenství na tuto věc reagovalo propadem prodejů (a tedy i výroby), snížením cen nebo obojím, nastalo by podstatné finanční zhoršení a obnovily by se obtíže, které byly zjištěny před uložením původních opatření.
(185)
Na tomto základě se činí závěr, že existuje jednoznačná pravděpodobnost obnovení dumpingu působícího újmu v případě, že by bylo umožněno pozbytí platnosti antidumpingových opatření na dovozy SWR pocházející z Ruské federace.
F. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
1. Předběžné poznámky
(186)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo prošetřeno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření bylo v rozporu se zájmem Společenství jako celku. Určení zájmu Společenství bylo založeno na vyhodnocení všech různých souvisejících zájmů. Současné šetření analyzuje situaci, kdy antidumpingová opatření již byla zavedena, a umožňuje vyhodnotit jakýkoli nepřiměřený negativní dopad současných antidumpingových opatření na dotčené strany.
(187)
Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům o pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že zachování opatření v tomto zvláštním případě není v zájmu Společenství.
2. Zájem výrobního odvětví Společenství
(188)
Jak bylo objasněno výše, existuje jednoznačná pravděpodobnost obnovení dumpingu působícího újmu, pokud by byla zrušena opatření platná pro ruské vývozce.
(189)
Připomíná se, že při tomto šetření s Komisí spolupracovalo a svou podporu zachování opatření vyjádřilo nejméně 22 výrobců ve Společenství, kteří reprezentují přibližně 87 % celkové výroby SWR ve Společenství.
(190)
Zachování antidumpingových opatření na dovoz z dotčených zemí by posílilo možnosti výrobního odvětví Společenství udržet a dokonce posílit jeho stávající situaci. Existuje jednoznačná pravděpodobnost obnovení dumpingu působícího újmu v podstatných objemech, které výrobní odvětví Společenství pravděpodobně nebude schopno unést. Výrobní odvětví Společenství by proto nadále mělo požívat výhody ze zachování stávajících antidumpingových opatření, zejména proto, že existují také opatření proti dovozům ocelových lan a kabelů pocházejících z ČLR, Indie, Jižní Afriky a Ukrajiny.
3. Zájem dovozců
(191)
V prozatímním nařízení (202. bod odůvodnění) bylo objasněno, že pro distribuci SWR ve Společenství je charakteristická existence významného počtu dovozců a obchodníků. Přesto, ačkoli žádost o nynější přezkum před pozbytím platnosti obsahovala seznam 32 dovozců a obchodníků, kteří byli všichni kontaktováni, spolupracovali při šetření pouze tři dovozci, z nichž pouze u jednoho dovozce bylo zjištěno dovážení dotčeného výrobku.
(192)
Hlavní činnost tohoto dovozce se skutečně soustředila na SWR (v rozmezí 55 % až 85 %) a bylo zjištěno, že jeho finanční výkonnost není nijak vážně ovlivňována platnými opatřeními.
4. Zájem dodavatelů
(193)
Jak bylo podrobněji objasněno ve 197. a 198. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, hlavní surovinou používanou při výrobě SWR je průmyslový ocelový drát, který se vyrábí z ocelového válcovaného drátu.
(194)
Bylo zjištěno, že někteří výrobci SWR ve Společenství jsou vertikálně integrováni, tj. že mají dodavatele průmyslového ocelového drátu ve spojení. Dva výrobci ve spojení odpověděli na dotazy týkající se cen surovin (viz výše 168. bod odůvodnění) a žádný dodavatel surovin, který není ve spojení, se nepřihlásil.
(195)
Bez ohledu na pozici dodavatele surovin ve spojení či nikoli vůči výrobnímu odvětví Společenství je v případě těchto dodavatelů ve Společenství zjevné, že by významně utrpěli, pokud by bylo umožněno pozbytí platnosti opatření, a že by v důsledku toho poklesl objem prodejů výrobního odvětví Společenství. Lze proto učinit jednoznačný závěr, že zachování antidumpingových opatření by bylo v zájmu dodavatelů surovin ve Společenství.
5. Zájem uživatelů
(196)
Komise přímo kontaktovala 21 uživatele SWR ve Společenství, avšak ani jeden uživatel se nepřihlásil a nespolupracoval při šetření.
(197)
Na tomto základě byl po úvaze učiněn závěr, že tito uživatelé nemají žádné přesvědčivé důvody proti zachování antidumpingových opatření.
6. Závěr o zájmu Společenství
(198)
S přihlédnutím ke všem uvedeným faktorům se činí závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.
G. ZÁVAZKY
(199)
Jak je uvedeno výše ve 2. bodě odůvodnění, Komise přijala nabídku závazku ze strany SSM rozhodnutím 2001/602/ES ze dne 26. července 2001. Prozatímní přezkum ukázal, že od přijetí závazku v roce 2001 se významně změnil sortiment výroby SSM.
(200)
V rámci závazku byly vyráběné SWR rozděleny do velkého počtu typů výrobku s výraznými cenovými rozdíly u každého typu. Přezkumné šetření potvrdilo, že společnost měla velké problémy s náležitou klasifikací jednotlivých typů výrobku v souladu s podmínkami závazku. Částečně to bylo způsobeno omezenými možnostmi účetního systému, který neumožňoval náležité rozlišování jednotlivých typů SWR. Podobné problémy již byly zjištěny při sledování závazku a byly důvodem pro zaslání písemného upozornění.
(201)
Proto byl učiněn závěr, že závazek je ve své stávající podobě neúčinný a musí být rozhodnutím Komise odvolán.
(202)
Oba ruští vývozci nabídli závazek v příslušné lhůtě po poskytnutí konečných informací, avšak žádný z nich nenabídl přijatelný závazek ve lhůtě podle čl. 8 odst. 2 základního nařízení, tj. závazek, který by zohlednil zjištění přezkumů a který by rozdělil jednotlivé výrobky do přijatelných kategorií s omezenými cenovými rozdíly.
(203)
Vzhledem k tomu, že informace týkající se odvolání závazku byly poskytnuty v pozdějším stadiu řízení, mělo by být oběma ruským vývozcům výjimečně umožněno dokončit plnění závazku po uplynutí obvyklých lhůt, avšak během deseti kalendářních dnů od vstupu tohoto nařízení v platnost. V případě potřeby může Komise navrhnout odpovídající změnu tohoto nařízení.
H. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(204)
Všem stranám byly sděleny podstatné skutečnosti, úvahy a povinnosti, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit zachování existujících opatření na dovozy z Ruska a pozměnit tam, kde je to odůvodněné, úroveň těchto opatření. Stranám byla po podání informací též poskytnuta lhůta pro předložení připomínek a požadavků. Žádné z obdržených připomínek nebyly povahy, která by vedla ke změně výše uvedených závěrů.
(205)
Z výše uvedeného vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení je nutno antidumpingová opatření vůči dovozům SWR pocházejících z dotčených zemí zachovat pro Rusko a zrušit pro Turecko a Thajsko.
I. CLA
(206)
S ohledem na závěry ohledně přetrvávání dumpingu, pravděpodobnosti obnovení újmy a zájmu Společenství je nutno potvrdit antidumpingová opatření na dovozy SWR pocházejících z Ruska, aby se tak zamezilo obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy.
(207)
S ohledem na zjištění z prozatímních přezkumů, která se týkají dvou ruských společností, se pokládá za přiměřené pozměnit antidumpingové clo použitelné pro BMK na sazbu 36,2 % a pro SSM na sazbu 9,7 %.
(208)
Avšak s přihlédnutím ke zjištěním týkajícím se Turecka a vzhledem k tomu, že nic nenasvědčuje možnému obnovení dumpingu v budoucnosti, je třeba zrušit antidumpingová opatření týkající se dovozů SWR pocházejících z této země.
(209)
Dále pak s přihlédnutím ke zjištěním týkajícím se Thajska, tj. neexistenci dumpingu během období prozatímního přezkumu pro Thajsko, a vzhledem k tomu, že nic nenasvědčuje možnému obnovení dumpingu v budoucnosti, je třeba zrušit antidumpingová opatření vůči dovozům SWR pocházejících z této země,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovozy železných nebo ocelových lan a kabelů, včetně uzavřených lan, kromě lan a kabelů z nerezavějící oceli, s největším rozměrem příčného průřezu větším než 3 mm, též s připojenými tvarovkami, kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 (kódy TARIC 7312108111, 7312108112, 7312108119, 7312108190, 7312108311, 7312108312, 7312108319, 7312108390, 7312108511, 7312108512, 7312108519, 7312108590, 7312108911, 7312108912, 7312108919, 7312108990, 7312109811, 7312109812, 7312109819 a 7312109890) pocházejících z Ruské federace.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením se pro výrobky uvedené v odstavci 1 a vyrobené společnostmi uvedenými níže stanoví takto:
Společnost
Sazba cla
(%)
Doplňkový kód TARIC
Joint Stock Company Beloretsk Iron & Steel Works
1 Blukhera Street, Beloretsk, Republic of Bashkortostan, 453500, Rusko
36,2
A694
Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz
162600 Ul. 50-letiya Oktyabrya 1/33, Cherepovets, Vologda Region, Russia
9,7
A217
Všechny ostatní společnosti
50,7
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Antidumpingové řízení týkající se dovozů železných nebo ocelových lan a kabelů, včetně uzavřených lan, kromě lan a kabelů z nerezavějící oceli, s největším rozměrem příčného průřezu větším než 3 mm, též s připojenými tvarovkami, kódů KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 pocházejících z Thajska a Turecka se ukončuje a antidumpingová opatření uložená pro tyto země nařízením (ES) č. 1601/2001 se zrušují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 30. října 2007.
REGLAMENTO (CE) no 1279/2007 DEL CONSEJO
de 30 de octubre de 2007
por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de determinados cables de hierro o de acero originarios de la Federación de Rusia y se derogan las medidas antidumping sobre las importaciones de determinados cables de hierro o de acero originarios de Tailandia y Turquía
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 384/96 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 11, apartados 2 y 3,
Vista la propuesta presentada por la Comisión previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Medidas vigentes
(1)
El 2 de febrero de 2001, el Consejo, mediante el Reglamento (CE) no 230/2001 (2) («el Reglamento provisional»), impuso medidas antidumping provisionales sobre las importaciones de determinados cables de hierro o de acero («CA») originarios de la República Checa, Rusia, Tailandia y Turquía (en lo sucesivo, los tres últimos países, «los países afectados»). El 2 de agosto de 2001, el Consejo, mediante el Reglamento (CE) no 1601/2001 (3) («el Reglamento original»), impuso medidas antidumping definitivas. Las medidas impuestas sobre las importaciones de CA originarios de la República Checa dejaron de tener efecto tras la ampliación de la Unión Europea el 1 de mayo de 2004.
(2)
El 26 de julio de 2001, la Comisión, mediante la Decisión 2001/602/CE (4), aceptó sendos compromisos ofrecidos por un exportador ruso y otro tailandés, respectivamente, en relación con las medidas antidumping a las que se ha hecho referencia en el considerando 1.
(3)
El 8 de noviembre de 2005, el Consejo, mediante el Reglamento (CE) no 1858/2005 (5), impuso medidas antidumping definitivas sobre las importaciones de determinados cables de acero originarios de la República Popular China, la India, Sudáfrica y Ucrania («el procedimiento paralelo»).
2. Solicitud de reconsideraciones
a) Reconsideraciones provisionales parciales de las medidas antidumping en vigor contra productores exportadores de Rusia
(4)
En 2004, la Comisión recibió dos solicitudes de reconsideración provisional parcial de conformidad con el artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base («reconsideraciones parciales»). Las solicitudes, cuyo ámbito se limitaba al dumping, fueron presentadas, respectivamente, por Open Joint Stock Company Cherepovetsky Staleprokatny Zavod («ChSPZ») y por Joint Stock Company Beloretsk Iron & Steel Works («BMK»), ambas productores exportadores de CA de Rusia.
(5)
Como se explicaba en un anuncio que se publicó en el Diario Oficial de la Unión Europea (6), ChSPZ cambió de nombre para convertirse en Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz («SSM»), a resultas de una fusión con Open Joint Stock Company Orlovsky Staleprokatny Zavod («OSPAZ») y Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz. Este cambio de nombre surtió efecto a partir del 1 de enero de 2006.
(6)
Según los solicitantes, las circunstancias que dieron lugar a la imposición de las medidas habían cambiado y estos cambios eran de carácter duradero. Además, ambos productores exportadores alegaron que ya no era necesario, para contrarrestar el dumping, mantener las medidas antidumping al nivel existente.
(7)
Habiendo determinado, previa consulta al Comité consultivo, que existían pruebas suficientes para ello, la Comisión inició las dos reconsideraciones provisionales el 10 de agosto de 2004 (7).
b) Reconsideración provisional parcial de las medidas antidumping en vigor contra un productor exportador de Turquía
(8)
A raíz de la publicación de un anuncio de próxima expiración (8), la Comisión recibió el 28 de abril de 2006 una solicitud de reconsideración provisional, de conformidad con el artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base [junto con una solicitud de reconsideración. de conformidad con el artículo 11, apartado 2 («reconsideración por expiración»), a la que se hace referencia en los considerandos 12 a 15].
(9)
La solicitud fue presentada por el Comité de Enlace de la Federación Europea de Industrias de Cables de Acero («EWRIS» o «el solicitante») en nombre de productores que representaban una proporción importante, en este caso más del 50 %, de la producción total de determinados cables de hierro o de acero de la Comunidad.
(10)
El ámbito de la reconsideración provisional solicitada por el solicitante se limitaba al nivel de dumping de un único productor exportador de Turquía (que actualmente está sujeto a un derecho nulo). Según el solicitante, el nivel de las medidas ya no es suficiente para contrarrestar el dumping perjudicial.
(11)
Habiendo determinado, previa consulta al Comité consultivo, que existían pruebas suficientes para ello, la Comisión inició una reconsideración parcial el 3 de agosto de 2006 (9).
c) Reconsideración por expiración de las medidas antidumping en vigor contra Rusia, Tailandia y Turquía
(12)
A raíz de la publicación de un anuncio de próxima expiración, la Comisión recibió el 28 de abril de 2006 una solicitud de reconsideración por expiración (junto con la solicitud de reconsideración provisional a la que se hace referencia en los considerandos 8 a 11).
(13)
La solicitud fue presentada por el Comité de Enlace de la Federación Europea de Industrias de Cables de Acero («EWRIS» o «el solicitante») en nombre de productores que representaban una proporción importante, en este caso más del 50 %, de la producción total de determinados cables de hierro o de acero de la Comunidad.
(14)
La solicitud de reconsideración por expiración se refería a todos los países actualmente contemplados en el Reglamento original y en ella se alegaba que la expiración de las medidas probablemente daría lugar a la continuación o la reaparición del dumping y del perjuicio para la industria de la Comunidad.
(15)
Habiendo determinado, previa consulta al Comité consultivo, que existían pruebas suficientes para ello, la Comisión inició la reconsideración por expiración el 3 de agosto de 2006.
d) Reconsideración provisional parcial de las medidas antidumping en vigor contra un productor exportador de Tailandia
(16)
La Comisión recibió una solicitud de reconsideración provisional parcial, de conformidad con el artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base. La solicitud, cuyo ámbito se limitaba al dumping, fue presentada por Usha Siam Steel Industries Public Company Ltd, un productor exportador de CA de Tailandia.
(17)
Según el solicitante, las circunstancias que dieron lugar a la imposición de las medidas habían cambiado y estos cambios eran de carácter duradero. Además, el productor exportador alegó que, para contrarrestar el dumping, ya no era necesario mantener las medidas antidumping al nivel existente.
(18)
Habiendo determinado, previa consulta al Comité consultivo, que existían pruebas suficientes para ello, la Comisión inició la reconsideración provisional el 22 de marzo de 2007 (10).
3. Partes afectadas por la investigación
(19)
La Comisión comunicó oficialmente el inicio de la reconsideración por expiración y de las reconsideraciones provisionales parciales a los productores exportadores, los representantes de los países exportadores, los importadores, los productores comunitarios, los usuarios y el solicitante. Se brindó a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer sus opiniones por escrito y de solicitar ser oídas en el plazo fijado en el anuncio de inicio. Se concedió una audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y demostraron que existían razones específicas por las que debían ser oídas.
3.1. Muestreo de los productores comunitarios
(20)
A la vista del número aparentemente elevado de productores comunitarios, se consideró oportuno estudiar la conveniencia de recurrir al muestreo en la reconsideración por expiración, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base. Para que la Comisión pudiera decidir si el muestreo sería necesario y, en tal caso, seleccionar una muestra, se pidió a los productores comunitarios, de conformidad con el artículo 17, apartado 2, del Reglamento de base, que se dieran a conocer en el plazo de quince días a partir del inicio de las correspondientes reconsideraciones y que facilitaran a la Comisión la información solicitada en el anuncio de inicio.
(21)
Tras el examen de la información facilitada por diecisiete productores comunitarios, se consideró que debería seleccionarse una muestra compuesta de cinco empresas, atendiendo, en particular, al volumen de su producción y de sus ventas durante el período de investigación («PI»). La muestra consiste de las siguientes empresas:
-
Bridon GmbH, Gelsenkirchen, Alemania,
-
Casar Drahtseilwerk Saar GmbH («Casar»), Saarbrücken, Alemania,
-
Wire and Rope Factory Drumet SA («Drumet»), Włocławek, Polonia,
-
Manuel Rodrigues de Oliveira SA & Filhos SA («Oliveira»), Gemunde, Portugal,
-
Tréfileurope SA, Bourg-en-Bresse, Francia.
3.2. Muestreo de los importadores comunitarios
(22)
A la vista del número aparentemente elevado de importadores comunitarios (en la solicitud figuraban treinta y dos importadores), se consideró oportuno estudiar la conveniencia de recurrir al muestreo en la reconsideración por expiración, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base. Para que la Comisión pudiera decidir si el muestreo sería necesario y, en tal caso, seleccionar una muestra, se pidió a los importadores comunitarios, de conformidad con el artículo 17, apartado 2, del Reglamento de base, que se dieran a conocer en el plazo de quince días a partir del inicio de las correspondientes reconsideraciones y que facilitaran a la Comisión la información solicitada en el anuncio de inicio.
(23)
Sin embargo, dado que se solo un único importador se dio a conocer respondiendo al cuestionario al efecto, se decidió que en este caso no procedía el muestreo.
4. Cuestionarios y verificación
(24)
Por lo tanto, se enviaron cuestionarios a todos los productores exportadores conocidos de los países afectados, al único importador al que se ha hecho referencia en el considerando 23, a los productores comunitarios incluidos en la muestra y a los usuarios.
(25)
Se recibieron respuestas a los cuestionarios de:
-
dos productores exportadores de la Federación de Rusia a efectos de la reconsideración provisional y uno a efectos de la reconsideración por expiración,
-
un productor exportador de Tailandia y su importador vinculado en el Reino Unido,
-
dos productores exportadores de Turquía,
-
un importador vinculado a los productores exportadores de los países afectados,
-
cinco productores exportadores incluidos en la muestra,
-
un importador no vinculado.
(26)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para su análisis y llevó a cabo visitas de inspección en los locales de las siguientes empresas:
a)
Rusia
-
Severstal-Metiz, Cherepovets,
-
BMK, Beloretsk;
b)
Tailandia
-
Usha Siam Ltd, Bangkok;
c)
Turquía
-
Celik Halat, Izmit-Kocaeli,
-
Has Çelik ve Halat Sanayi Ticaret AS («Has Celik»), Hacilar Kayseri;
d)
Productores comunitarios incluidos en la muestra
-
Bridon GmbH, Gelsenkirchen, Alemania,
-
Casar Drahtseilwerk Saar GmbH («Casar»), Saarbrücken, Alemania,
-
Wire and Rope Factory Drumet SA, Włocławek, Polonia,
-
Manuel Rodrigues de Oliveira SA & Filhos SA, Gemunde, Portugal,
-
Tréfileurope SA, Bourg-en-Bresse, Francia;
e)
importador vinculado en la Comunidad
-
Usha Martin UK Ltd, Clydebank, Reino Unido;
f)
importadores no vinculados en la Comunidad
-
HEKO Industrieerzeugnisse GmbH, Hemer, Alemania.
5. Períodos pertinentes cubiertos por las investigaciones de reconsideración
(27)
La investigación sobre la probabilidad de continuación o reaparición del dumping y del perjuicio en el marco de la reconsideración por expiración abarcó el período comprendido entre el 1 de julio de 2005 y el 30 de junio de 2006 («período de investigación de reconsideración por expiración» o «PIRE»). El examen de las tendencias pertinentes para evaluar la probabilidad de continuación o reaparición del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2003 y el final del PIRE («período considerado»).
(28)
El período de investigación para la reconsideración provisional parcial con arreglo al artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base en relación con las importaciones procedentes de dos productores exportadores de Rusia se prolongó del 1 de julio de 2003 al 30 de junio de 2004 («período de reconsideración provisional-Rusia»).
(29)
El período pertinente de investigación para la reconsideración provisional parcial con arreglo al artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base en relación con las importaciones procedentes del productor exportador de Turquía («período de reconsideración provisional-Turquía») coincide con el PIRE.
(30)
El período de investigación para la reconsideración provisional parcial con arreglo al artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base en relación con las importaciones procedentes del productor exportador de Tailandia se prolongó del 1 de abril de 2006 al 31 de marzo de 2007 («período de reconsideración provisional-Tailandia»).
6. Comunicación de información y oportunidad de presentar comentarios
(31)
Se informó a todas las partes interesadas de los hechos y consideraciones esenciales en función de los cuales se tenía intención de recomendar el establecimiento de un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de determinados cables de hierro o de acero originarios de Rusia y de dar por concluidas las investigaciones relativas a las medidas antidumping aplicables a las importaciones de determinados cables de hierro o de acero originarios de Tailandia y Turquía. También se les concedió un plazo para que pudieran presentar observaciones después de dicha comunicación de información. Las observaciones de las partes interesadas fueron examinadas y tenidas en cuenta, en su caso.
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
(32)
El producto afectado por esta reconsideración por expiración es el mismo que el que se define en el Reglamento original, es decir, cables, incluidos los cables cerrados, de hierro o de acero, pero no los de acero inoxidable, con un corte transversal máximo superior a 3 mm, con accesorios o sin ellos, originarios de los países afectados («el producto afectado»). Los CA se clasifican actualmente en los códigos NC ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 y ex 7312 10 98.
(33)
Una parte interesada sostuvo que el producto afectado debería dividirse en dos grupos diferentes, a saber, a) CA de uso general, y b) CA de alto rendimiento. Alegó, además, que estos últimos, que supuestamente no se producían en los países exportadores, deberían excluirse del procedimiento ya que, según algunos importadores, los tipos de CA que entran dentro de esa categoría son diferentes de los CA que pertenecen a la otra categoría y no hay competencia entre ellos.
(34)
En primer lugar, la parte interesada no aportó ninguna prueba que acreditase que el producto importado de los países afectados no es similar al producido por la industria de la Comunidad o que los CA en cuestión no compiten entre sí y no son intercambiables. Por consiguiente, se desestimó la solicitud.
(35)
Por otra parte, la parte interesada no pudo demostrar que la definición y la descripción del producto afectado que figuran en los considerandos 10 a 13 del Reglamento provisional eran erróneas.
(36)
Por consiguiente, se confirma la definición del producto afectado que figura en el Reglamento original.
2. Producto similar
(37)
En los considerandos 14 a 19 del Reglamento original se indicaba que el producto afectado, los CA producidos y vendidos por los productores comunitarios y los CA vendidos en los mercados interiores y exportados a la Comunidad procedentes de los países afectados presentaban básicamente las mismas características físicas y químicas básicas. Se considera, por lo tanto, que son productos similares a efectos del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
(38)
Una parte interesada sostuvo que los CA importados son sustancialmente diferentes de los fabricados y vendidos en la Comunidad y no podían compararse a efectos de las presentes investigaciones. Adujo además que los productos importados en la Comunidad no competían directamente con los CA fabricados en la Comunidad.
(39)
Los mismos argumentos se habían esgrimido en la investigación que dio lugar a las conclusiones expuestas en el considerando 15 del Reglamento provisional. Como la parte interesada no aportó nuevas pruebas que demostraran que el producto importado de los países afectados no es igual al que se fabrica y se vende en la Comunidad, hubo de rechazarse esta alegación.
(40)
Por consiguiente, pueden confirmarse las conclusiones expuestas en los considerandos 14 a 19 del Reglamento original en relación con el producto similar.
C. DUMPING Y PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN O REAPARICIÓN DEL DUMPING
1. Importaciones objeto de dumping durante los períodos de investigación de reconsideración - Principios generales
(41)
En aras de la coherencia, se examinó, en primer lugar, si existía dumping en ese momento y si la expiración de las medidas podría dar lugar a su continuación. En segundo lugar, y de conformidad con el Reglamento de base, se examinaron, país por país, las posibles implicaciones de las reconsideraciones provisionales en las conclusiones del Reglamento original.
(42)
La metodología general que se expone a continuación se aplicó a todos los productores exportadores de los países afectados y es idéntica a la aplicada en la investigación original. En la presentación de las conclusiones sobre dumping correspondientes a cada uno de los países afectados solo se describe, por tanto, lo que es específico para cada país exportador.
(43)
Para determinar el valor normal se empezó estableciendo, para cada productor exportador, si el total de sus ventas interiores del producto afectado eran representativas en comparación con sus ventas de exportación totales a la Comunidad. De conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base, las ventas interiores se consideraron representativas cuando el volumen total de ventas de cada productor exportador en el mercado interior de su país representó como mínimo el 5 % del volumen total de sus ventas de exportación a la Comunidad.
(44)
A continuación, se determinaron los tipos del producto afectado vendidos en el mercado interior por los productores exportadores con ventas globales representativas en dicho mercado, que fueran idénticos o directamente comparables a los tipos vendidos para su exportación a la Comunidad.
(45)
Para cada tipo vendido por los productores exportadores en su mercado interior que resultó directamente comparable a los tipos de CA vendidos para exportación a la Comunidad, se determinó si las ventas interiores eran suficientemente representativas a efectos de lo dispuesto en el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base. Las ventas interiores de un tipo específico de CA se consideraron suficientemente representativas cuando su volumen total durante el PIRE o el período de reconsideración provisional pertinente representó como mínimo el 5 % del volumen total de ventas del tipo de CA comparable exportado a la Comunidad.
(46)
Asimismo se examinó si podía considerarse que las ventas interiores de cada tipo de CA se habían efectuado en el curso de operaciones comerciales normales, de conformidad con el artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base. Esto se hizo determinando para cada productor exportador de los países afectados la proporción de ventas rentables de cada tipo exportado del producto afectado a clientes independientes en el mercado interior, durante el período de investigación.
a)
Para los tipos de producto para los que más del 80 % en volumen de las ventas realizadas en el mercado interior no se situaba por debajo de los costes unitarios, es decir, para los que el precio medio de venta del tipo de producto afectado era igual o superior al coste medio de producción, el valor normal se calculó como el precio medio de todas las ventas interiores del tipo de producto, independientemente de que tales ventas fueran o no rentables.
b)
Para los tipos de producto para los que entre el 10 % y el 80 % en volumen de las ventas realizadas en el mercado interior no se situaba por debajo de los costes unitarios, el valor normal se calculó como la media ponderada de los precios de venta de las transacciones que se realizaron a precios iguales o superiores a los costes unitarios del tipo en cuestión.
c)
Para los tipos de producto en los que menos de un 10 % en volumen de las ventas en el mercado interior se realizaba a un precio no inferior a los costes unitarios, se consideró que el tipo de producto afectado no se vendía en el curso de operaciones comerciales normales y que, en consecuencia, el valor normal debía calcularse con arreglo al artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base.
(47)
En los casos en que los valores normales tenían que ser calculados, esto se hizo con arreglo al artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base, es decir, sobre la base del coste de fabricación del tipo afectado, al que se le añadió un importe en concepto de gastos de venta, generales y administrativos y un margen de beneficio. El importe de los gastos de venta, generales y administrativos fue el soportado por el productor exportador para el producto similar y el importe del margen del beneficio se calculó como equivalente a la media ponderada de los beneficios realizados por el productor exportador sobre las ventas del producto similar en el curso de operaciones comerciales normales.
(48)
En todos los casos en los que el producto afectado fue exportado a clientes independientes de la Comunidad, el precio de exportación se estableció con arreglo al artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base, es decir, a partir de los precios de exportación efectivamente pagados o por pagar.
(49)
En los casos en que las ventas se hicieron a través de un importador o comerciante vinculado, el precio de exportación se calculó sobre la base del precio de reventa aplicado por ese importador vinculado a clientes independientes. Se hicieron ajustes para tener en cuenta todos los costes habidos entre la importación y la reventa, incluidos los gastos de venta, generales y administrativos, y un margen de beneficio razonable, de conformidad con el artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base. El margen de beneficio apropiado se determinó atendiendo a la información facilitada por comerciantes e importadores no vinculados que cooperaron en la investigación y que operaban en el mercado comunitario.
(50)
El valor normal y el precio de exportación se compararon franco fábrica. Con el fin de garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes para tener en cuenta las diferencias que influyeron en los precios y en la comparabilidad de estos, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. Se autorizaron los ajustes oportunos en todos aquellos casos en que se constató que eran razonables y exactos y estaban debidamente documentados.
(51)
Se hicieron ajustes para tener en cuenta los fletes marítimos y fluviales, los gastos de seguro, los costes de mantenimiento y envasado, los costes de crédito y los derechos de importación, y se dedujeron todos de los precios de reventa con objeto de alcanzar un precio franco fábrica.
(52)
De conformidad con el artículo 2, apartados 11 y 12, del Reglamento de base, se calculó un margen de dumping para cada productor exportador que cooperó en la investigación, comparando el valor normal medio ponderado con la media ponderada del precio de exportación.
(53)
Para los países cuyo nivel de cooperación se consideró elevado (superior al 80 % de todos los volúmenes importados a la Comunidad durante el PIRE o el PIR correspondiente) y en los casos en que no había razón para pensar que algún productor exportador se había abstenido de cooperar, el margen de dumping residual se fijó al nivel del productor exportador que cooperó con mayor margen de dumping, con el fin de garantizar la eficacia de las medidas.
(54)
Para los países cuyo nivel de cooperación se consideró bajo (inferior al 80 % de todos los volúmenes importados a la Comunidad durante el PIRE o el PIR correspondiente), el margen dumping residual se determinó con arreglo al artículo 18 del Reglamento de base, es decir, atendiendo a los datos disponibles.
2. Importaciones objeto de dumping durante los períodos de investigación de reconsideración - Conclusiones específicas por países
2.1. Rusia
(55)
En Rusia, se tiene constancia de la existencia de dos productores exportadores de CA: Severstal-Metiz, Cherepovets («SSM») y BMK, Beloretsk («BMK»). Representan el 100 % de la producción y su cuota de importaciones en el mercado comunitario durante el PIRE fue del 1,5 %. Ambos productores cooperaron en la reconsideración provisional, pero solo uno de ellos lo hizo en la investigación de reconsideración por expiración. El otro productor indicó que no deseaba cooperar en esa reconsideración. Alegó que, además del hecho de que, durante el período de reconsideración provisional-Rusia solo exportó pequeñas cantidades a la UE, la situación de la empresa no había cambiado sustancialmente tras la reconsideración provisional que se inició en agosto de 2004 (véanse los considerandos 4 a 7).
2.1.1. Reconsideración provisional parcial de las medidas en vigor contra productores exportadores de Rusia
(56)
Las reconsideraciones provisionales parciales se limitaban al nivel de dumping de las exportaciones a la UE de los dos productores rusos conocidos. De ambos se recibieron respuestas completas al cuestionario.
(57)
El valor normal se determinó con arreglo a la metodología general descrita en los considerandos 43 y 47.
(58)
Para un productor exportador ruso, el valor normal se basó en los precios reales en el mercado interior de conformidad con la metodología descrita en el considerando 46. Para el otro productor exportador ruso, el valor normal se basó sobre todo en los precios reales en el mercado interior, pero respecto a determinados tipos de producto tuvo que calcularse de conformidad con la metodología descrita en el considerando 47.
(59)
Para la determinación del precio de exportación, se aplicaron los principios generales que se detallan en los considerandos 48 y 49.
(60)
Por lo que se refiere a las ventas de exportación a la Comunidad efectuadas por un productor exportador ruso a través de una empresa comercial vinculada en Suiza, el precio de exportación se estableció sobre la base de los precios de reventa realmente pagados o por pagar a esta última por el primer comprador independiente de la Comunidad durante el período de reconsideración provisional-Rusia.
(61)
Cabe señalar que casi todas las exportaciones realizadas por un exportador ruso a la Comunidad se hicieron al amparo de un compromiso de precio, aceptado por la Comisión en agosto de 2001. En ese contexto, la determinación de los precios de exportación no se limitó solo a un examen del comportamiento de los exportadores en el pasado, sino que se examinó asimismo la evolución probable de los precios de exportación en el futuro. En concreto, se examinó la cuestión de si la existencia de dicho compromiso había influido en el nivel de los precios de exportación, de modo que estos fueran poco fiables para establecer el comportamiento en materia de exportación en el futuro.
(62)
Además, se examinó si los precios de exportación aplicados por el exportador a los clientes establecidos en la Comunidad eran fiables y podían formar una base apropiada para el cálculo de su margen de dumping de cara a la presente investigación, pese a la existencia de un compromiso de precio. La investigación trató de verificar, en particular, si los precios actuales de exportación a la Comunidad se fijaban o no artificialmente en relación con los precios mínimos de importación (PMI) y, por lo tanto, si estos eran o no sostenibles en el futuro. Sin embargo, la investigación reveló que el sistema utilizado para establecer números de control del producto («NCP») con vistas a la presente investigación era más sofisticado que el sistema de clasificación aplicado en el momento en que se aceptó el compromiso, en 2001. De ello se puede colegir que las comparaciones entre los NCP de los PMI y los de la presente investigación no serían fiables.
(63)
Se procedió a una comparación tipo por tipo entre los precios de exportación a la Comunidad y los precios aplicados a otros terceros países. Se constató así que los precios de exportación a terceros países eran por término medio mucho más bajos. Por consiguiente, se llegó a la conclusión de que los precios de exportación a la Comunidad aplicados por esta empresa no podían utilizarse para establecer precios de exportación fiables en el sentido del artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base, en el contexto de la presente reconsideración. En ausencia de precios de exportación fiables para las ventas a EU-15, se tomaron como referencia para dichos precios de exportación las ventas a otros países.
(64)
En lo que respecta a la comparación entre el valor normal y el precio de exportación, se siguió el planteamiento descrito en el considerando 50.
(65)
Puesto que las funciones desempeñadas por el comerciante vinculado en Suiza de uno de los productores exportadores rusos son similares a las de un agente que trabaja sobre la base de una comisión, se ajustó el precio de exportación para tener en cuenta las comisiones pagadas, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, letra i), del Reglamento de base. El nivel de la comisión se calculó basándose en pruebas directas que indicaban la existencia de un recargo adicional relacionado con tales funciones.
(66)
Con arreglo a lo previsto en el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el valor normal medio ponderado por tipo se comparó con el precio de exportación medio ponderado del tipo de producto afectado correspondiente.
(67)
Como se detalla en los considerandos 104 a 107, la comparación puso de manifiesto la existencia de un dumping continuado por parte de BMK. En cuanto a SSM, la comparación entre la media ponderada del valor normal y la media ponderada de los precios de venta a países en los que no estaba en vigor un compromiso reveló asimismo la existencia de dumping continuado.
(68)
El margen de dumping de BMK, expresado como porcentaje del precio neto franco en frontera comunitaria, no despachado de aduana, fue del 36,2 %. El de SSM, expresado de la misma forma, fue del 9,7 %.
(69)
Habida cuenta de los resultados de los márgenes de dumping establecidos en las investigaciones de reconsideración provisional, se considera apropiado modificar el derecho antidumping aplicable a BMK, para establecerlo en el 36,2 %, y el aplicable a SSM, en el 9,7 %.
2.1.2. Reconsideración por expiración de las medidas en vigor contra productores exportadores de Rusia
(70)
De los dos productores conocidos de CA en Rusia, solo uno -SSM- cooperó en la investigación de reconsideración por expiración. Sobre la base de la información recogida, esta empresa representó casi el 100 % de las exportaciones totales de Rusia a la Comunidad durante el PIRE y alrededor del 50 % de la producción total de ese país. Las exportaciones a la Comunidad se situaban en un nivel bajo y ascendieron durante el PIRE a unas 3 300 toneladas, es decir, el 1,5 % del consumo de la UE. Esta cuota de mercado aparentemente baja no debería hacernos olvidar que Rusia posee una amplia capacidad de producción disponible. Cuantitativamente, la parte de las exportaciones a la Comunidad era inferior al 5 % de las ventas totales de la empresa que cooperó. Como ya se expuso en el considerando 61, la práctica totalidad de las exportaciones a la Comunidad de la empresa que cooperó están sujetas a un acuerdo de compromiso de precio.
(71)
En aquellos casos en que no fue posible, para establecer el valor normal, utilizar los precios en el mercado interior de un tipo de producto determinado vendido por SSM, por no haberse vendido en ese mercado en cantidades representativas, se tuvo que aplicar otro método. A falta de cualquier otro método razonable, se utilizó el valor normal calculado por tipo de producto facilitado SSM y verificado por la Comisión.
(72)
Por lo que hace al coste de producción, SSM alegó que la estructura de costes para las exportaciones a la UE era diferente debido a que en la Comunidad y en el mercado ruso imperan normas técnicas diferentes. Según la empresa, los CA vendidos en el mercado comunitario tienen que ser conformes a la denominada norma DIN, que en Rusia no es de obligado cumplimiento. El cuadro que incluía el coste de producción (CDP) de CA vendidos en el mercado interior y a la Comunidad mostraba que no había diferencias significativas entre los distintos tipos. Para algunos tipos de producto, el CDP interior era ligeramente superior, para otros el CDP comunitario era ligeramente inferior. Por tanto, se llegó a la conclusión de que esta supuesta diferencia no podía afectar a los cálculos relativos al dumping.
(73)
Por lo que se refiere a las exportaciones a la Comunidad, a excepción de una transacción, el productor vendió el producto afectado directamente en la Comunidad sin la intervención de ninguna parte vinculada. El exportador presentó pruebas de que dicha transacción no concernía al producto afectado, por lo que no se tomó en consideración en los cálculos.
(74)
Con el fin de garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes para tener en cuenta las diferencias que influyan en los precios y en la comparabilidad de estos, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base.
(75)
Conforme al artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el margen de dumping se estableció comparando, por tipo de producto, la media ponderada del valor normal con la media ponderada de los precios de exportación. Esta comparación reveló la ausencia de dumping durante el período de investigación de reconsideración por expiración.
(76)
La comparación de los datos sobre las exportaciones a la Comunidad facilitados por los productores exportadores y el volumen total de las importaciones según las estadísticas de importación de Eurostat puso de manifiesto un elevado nivel de cooperación, ya que el productor exportador que cooperó representaba la práctica totalidad de las importaciones comunitarias procedentes de Rusia durante el período de investigación.
2.2. Tailandia
2.2.1. Reconsideración provisional de las medidas en vigor contra un productor exportador de Tailandia
(77)
El valor normal se basó en el precio pagado o por pagar, en el curso de operaciones comerciales normales, por clientes independientes en el mercado interior, de conformidad con el artículo 2, apartado 1, del Reglamento de base. Durante el período de investigación de reconsideración provisional-Tailandia, la empresa vendió el producto afectado directamente a usuarios finales en el mercado interior. El valor normal se basó únicamente en las ventas rentables.
(78)
El valor normal se basó en el precio pagado o por pagar, en el curso de operaciones comerciales normales, por clientes independientes en el mercado interior, de conformidad con el artículo 2, apartado 1, del Reglamento de base.
(79)
Durante el período de reconsideración provisional-Tailandia, Usha Siam, empresa solicitante y productor que cooperó, exportó una cantidad limitada de CA a la Comunidad. Estas exportaciones estaban sujetas a un compromiso de precio.
(80)
Para las ventas directas al mercado comunitario, los precios de exportación se basaron en el precio pagado o por pagar, en el curso de operaciones comerciales normales, por clientes independientes en la Comunidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base.
(81)
Para las ventas de exportación efectuadas a través del importador vinculado, Usha Martin UK, los precios de exportación se calcularon sobre la base de los precios a los que el producto importado se había revendido por primera vez a clientes independientes en la Comunidad, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base. Se llevaron a cabo ajustes para todos los costes soportados entre el momento de la importación y el de la reventa, incluidos los gastos de venta, generales y administrativos, más el beneficio realizado en la Comunidad por el importador vinculado durante el período de investigación.
(82)
Se comparó el valor normal con el precio medio de exportación correspondiente a cada tipo del producto afectado, a partir del precio franco fábrica en la misma fase comercial. De conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base, y a fin de garantizar una comparación ecuánime, se tuvieron en cuenta factores que, según se alegó y demostró, habían influido en los precios y en la comparabilidad de estos. Se hicieron ajustes para tener en cuenta los fletes marítimos y fluviales, los gastos de seguro, los costes de mantenimiento y envasado, los costes de crédito y los derechos de importación, y se dedujeron todos de los precios de reventa con objeto de alcanzar un precio franco fábrica.
(83)
De conformidad con el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el margen de dumping se determinó por tipo de producto comparando el valor normal medio ponderado con la media ponderada de los precios de exportación en la misma fase comercial. Esta comparación puso de manifiesto la ausencia de dumping durante el período de investigación de reconsideración provisional.
2.2.2. Reconsideración por expiración de las medidas en vigor contra productores exportadores de Tailandia
(84)
De los tres productores de CA conocidos en Tailandia, solo uno cooperó en la investigación. Sobre la base de la información recogida, esta empresa representó casi el 100 % de las exportaciones totales de Tailandia a la Comunidad durante el PIRE y alrededor del 80 % de la producción total de ese país. Durante el período de investigación de reconsideración, las exportaciones a la Comunidad se encontraban a un nivel muy bajo. Las exportaciones a la Comunidad de la compañía que cooperó están sujetas a un compromiso de precio.
(85)
Se constató que el coste de producción total para cada tipo de producto exportado era superior al precio aplicado en el mercado interior durante el PIRE. Por consiguiente, no fue posible establecer el valor normal sobre la base de los precios pagados o por pagar, en el curso de operaciones comerciales normales, por clientes independientes en el mercado interior, de conformidad con el artículo 2, apartado 1, del Reglamento de base, para ninguno de los tipos de CA exportados por el productor exportador tailandés que cooperó en la investigación.
(86)
Los precios en el mercado interior se calcularon a partir del propio coste de fabricación y venta del productor exportador, los gastos generales y administrativos y un margen razonable de beneficio del 5 %, sobre la base del artículo 2, apartado 6, letra c), y de conformidad con el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base.
(87)
El exportador que cooperó en la investigación exportó el producto afectado a través de una empresa vinculada en la Comunidad. Por esa razón, y de conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base, los precios de exportación se calcularon sobre la base de los precios a los que el producto importado se había revendido por primera vez a clientes independientes en la Comunidad. Se llevaron a cabo ajustes para todos los costes soportados entre el momento de la importación y el de la reventa, incluidos los gastos de venta, generales y administrativos, más el beneficio realizado en la Comunidad por la empresa importadora durante el período de investigación de reconsideración.
(88)
Se comparó el valor normal con el precio medio de exportación correspondiente a cada tipo del producto afectado, a partir del precio franco fábrica en la misma fase comercial. De conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base, y a fin de garantizar una comparación ecuánime, se tuvieron en cuenta diferencias en factores que, según se alegó y demostró, habían influido en los precios y en la comparabilidad de estos. Se hicieron ajustes para tener en cuenta los fletes marítimos y fluviales, los gastos de seguro, los costes de mantenimiento y envasado, los costes de crédito y los derechos de importación, y se dedujeron todos de los precios de reventa con objeto de alcanzar un precio franco fábrica.
(89)
De conformidad con el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el margen de dumping se estableció por tipo de producto comparando el valor normal medio ponderado con la media ponderada de los precios de exportación en la misma fase comercial. Esta comparación puso de manifiesto la existencia de un dumping relativamente bajo durante el PIRE en comparación con el Reglamento original. La media ponderada del margen de dumping, expresada en porcentaje del precio cif en frontera comunitaria, fue del 7,6 %.
2.3. Turquía
(90)
En Turquía hay dos productores exportadores. Ambos, Celik Halat («Halat») y Has Celik («Has») cooperaron en la investigación de reconsideración por expiración; Has cooperó en la reconsideración provisional parcial en lo relativo a su nivel de dumping. Ambos productores representan el 100 % de las exportaciones de Turquía a la UE.
2.3.1. Reconsideración provisional parcial de las medidas en vigor contra un productor exportador de Turquía
(91)
Se recuerda que la reconsideración provisional parcial a la que se hace referencia en el considerando 10 se refiere a un exportador turco cuyas exportaciones de CA a la Comunidad son supuestamente objeto de dumping.
(92)
La investigación puso de manifiesto que la mayoría de los precios en el mercado interior para establecer el valor normal de los tipos de producto exportados por el exportador turco afectado eran rentables. El precio utilizado fue, pues, el precio pagado o por pagar, en el curso de operaciones comerciales normales, por clientes independientes en el mercado interior, de conformidad con el artículo 2, apartado 1, del Reglamento de base.
(93)
Para determinados tipos de producto, el valor normal se calculó a partir del propio coste de fabricación del productor, incluidos los gastos generales y administrativos y un margen razonable de beneficio del 5 %, de conformidad con el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base.
(94)
Por lo que se refiere a las exportaciones a la Comunidad, el productor turco afectado vendió el producto afectado directamente en la Comunidad sin la intervención de ninguna parte vinculada. El precio de exportación considerado fue, pues, el precio realmente pagado o por pagar por el producto en el momento de ser vendido para exportación desde el país exportador a la Comunidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base.
(95)
Se comparó el valor normal con el precio medio de exportación correspondiente a cada tipo del producto afectado, a partir del precio franco fábrica en la misma fase comercial, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. A fin de garantizar una comparación ecuánime, en los cálculos se tuvieron en cuenta las diferencias en factores que, según se demostró, habían influido en los precios y en la comparabilidad de estos. Se hicieron ajustes para tener en cuenta los fletes marítimos y fluviales, los gastos de seguro, los costes de mantenimiento y envasado, los costes de crédito y los derechos de importación, y se dedujeron todos de los precios de reventa con objeto de alcanzar un precio franco fábrica.
(96)
De conformidad con el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base, el margen de dumping se estableció por tipo de producto comparando el valor normal medio ponderado con la media ponderada de los precios de exportación en la misma fase comercial. En general, la comparación puso de manifiesto que el margen de dumping medio ponderado expresado como porcentaje del valor cif en la frontera de la Comunidad fue del 0,12 %, es decir, que se encontraba a nivel mínimo.
2.3.2. Reconsideración por expiración de las medidas en vigor contra Turquía
(97)
Una vez efectuadas las pruebas descritas en la metodología general en el considerando 46, se llegó a la conclusión de que debería calcularse el valor normal para la mayoría de los tipos de CA exportados a la CE por un productor exportador turco. Así pues, el valor normal se calculó a partir del propio coste de fabricación del productor, incluido un margen razonable de beneficio del 5 %, de conformidad con el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base.
(98)
En cuanto al otro productor, como se expuso en los considerandos 92 y 93, podría utilizarse el precio de venta el mercado interior para establecer el valor normal de la mayoría de los tipos de producto. Por consiguiente, el valor normal se basó en el precio pagado o por pagar, en el curso de operaciones comerciales normales, por clientes independientes en el mercado interior, de conformidad con el artículo 2, apartado 1, del Reglamento de base.
(99)
Por lo que se refiere a las exportaciones a la Comunidad, los productores turcos vendieron el producto afectado directamente en la Comunidad sin la intervención de ninguna parte vinculada. El precio de exportación considerado fue el precio realmente pagado o por pagar por el producto en el momento de ser vendido para exportación desde el país exportador a la Comunidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base.
(100)
Se comparó el valor normal con el precio medio de exportación para cada tipo de producto afectado, a partir del precio franco fábrica en la misma fase comercial. De conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base, y a fin de garantizar una comparación ecuánime, se tuvieron en cuenta diferencias en factores que, según se alegó y demostró, habían influido en los precios y en la comparabilidad de estos. Se hicieron ajustes para tener en cuenta los fletes marítimos y fluviales, los gastos de seguro, los costes de mantenimiento y envasado, los costes de crédito y los derechos de importación, y se dedujeron todos de los precios de reventa con objeto de alcanzar un precio franco fábrica.
(101)
La comparación del precio medio de exportación con el valor normal para cada tipo del producto afectado puso de manifiesto la existencia de dumping solo para uno de los dos exportadores de Turquía y un margen mínimo para el otro (véase el considerando 96). El margen de dumping para dicho exportador, expresado en porcentaje del precio cif en la frontera comunitaria, fue del 33,6 %.
(102)
Cabe señalar que, para ese exportador, el margen de dumping establecido en la investigación inicial fue elevado (más de un 50 %), lo que dio lugar a un derecho basado en el margen de perjuicio, de conformidad con el artículo 9, apartado 4, del Reglamento de base. De la investigación llevada a cabo en el marco de la presente reconsideración se desprende que sigue existiendo dumping, incluso con menores volúmenes de exportación, si bien a un nivel inferior.
D. CAMBIO DE CIRCUNSTANCIAS DE CARÁCTER DURADERO
(103)
De conformidad con el artículo 11, apartado 3, del Reglamento de base, se examinó asimismo si podía considerarse razonablemente que el cambio de circunstancias que se había observado en las reconsideraciones correspondientes podría ser de carácter duradero.
(104)
Esta empresa está sujeta actualmente a un derecho residual fijado en un 50,7 %, que se estableció durante la investigación original a partir de los datos correspondientes a otro exportador ruso, pues BMK no cooperó en esa investigación. Sin embargo, el margen de dumping actual, fijado en un 36,2 %, se calculó a partir de información relativa a BMK para todo el PIR.
(105)
Además, nada parece indicar que el nivel del valor normal o el precio de exportación establecido para BMK en la investigación actual no es fiable. Se observó que el precio de exportación de BMK a la Comunidad durante el PIR era similar al de sus exportaciones a otros países, a los que se vendieron cantidades muy superiores durante el PIR.
(106)
Aunque el margen de dumping constatado durante el PIR está basado en un volumen de exportaciones de CA a la Comunidad relativamente bajo, hay razones para pensar que el margen de dumping constatado está basado en un cambio de circunstancias de carácter duradero.
(107)
Es importante recordar que los precios de exportación de SSM a la Comunidad están sujetos a un compromiso de precio que se empezó a aplicar a las exportaciones a los diez nuevos Estados miembros (EU-10) que se adhirieron a la UE a principios de los dos últimos meses del período de reconsideración provisional-Rusia, es decir, en mayo de 2004. Aunque los precios de exportación aplicados a los clientes establecidos en los quince Estados miembros que constituían la UE antes del 1 de mayo de 2004 estaban al nivel requerido por el compromiso, se observó que las ventas a clientes EU-10 se realizaban a un nivel de precios inferior. Además, se constató que las exportaciones a otros terceros países en el período de reconsideración provisional-Rusia se hicieron a precios mucho más bajos y en cantidades mucho mayores que las exportaciones a la Comunidad.
(108)
El bajo volumen de las exportaciones de CA a la Comunidad durante el período de reconsideración provisional-Rusia no puede atribuirse a limitaciones de capacidad, ya que se demostró que la empresa poseía una considerable capacidad de producción disponible. Parece claro, por tanto, que este bajo volumen de exportaciones es resultado de los precios impuestos por los compromisos. Ello parece indicar que si el compromiso de precio dejara de existir, es muy probable que SSM vendiera mayores cantidades a precios más bajos (y, por tanto, objeto de dumping) en el mercado comunitario.
(109)
Como ya se ha indicado, en este análisis se tuvieron en cuenta todas las exportaciones - tanto a la Comunidad como a terceros países.
(110)
La investigación demostró que SSM tiene capacidad disponible para aumentar considerablemente sus exportaciones tanto a la Comunidad como a terceros países. Si, como es probable que ocurra, SSM intentara recuperar la cuota de mercado que poseía en el mercado comunitario antes de la imposición de las medidas, podría hacerlo vendiendo a precios objeto de dumping en el mercado comunitario. Además, los precios aplicados a otros países eran por término medio inferiores a los aplicados al mercado comunitario y la investigación llegó a la conclusión de que el producto afectado se vendió a precios objeto de dumping a países no miembros de la UE.
(111)
El valor normal de SSM durante el PIR se basó en un amplio volumen (el grueso de su producción) vendido en el curso de operaciones comerciales normales en un mercado interior competitivo. Ello indica que el nivel de valor normal constatado en la presente investigación es de carácter duradero.
(112)
Por consiguiente, se considera que, en ausencia de medidas antidumping, los volúmenes de exportación de SSM a la Comunidad aumentarían considerablemente y que los precios de exportación caerían de forma significativa. Se concluye, por tanto, que no se puede considerar razonablemente que el supuesto cambio de circunstancias por lo que se refiere a los precios de exportación de SSM sea de carácter duradero.
(113)
La investigación de reconsideración provisional puso de manifiesto que las exportaciones a la Comunidad efectuadas por el exportador tailandés que cooperó no se hicieron a precios objeto de dumping. También se constató que los precios de exportación aplicados por el exportador tailandés a la Comunidad eran similares a los precios cobrados a partes establecidas en otros terceros países, en los que se vendieron mayores cantidades.
(114)
Además, se observó que el exportador tailandés había desarrollado su red de distribución y suministrado CA a una gama más amplia de clientes en el resto del mundo. Se habían establecido filiales de venta en Australia, Singapur y los Estados Unidos. El bajo volumen de exportaciones de CA de Usha a la Comunidad no puede atribuirse, por tanto, a limitaciones de capacidad, pues la empresa no tiene prácticamente ninguna capacidad disponible.
(115)
Se considera que, sin medidas antidumping (es decir, actualmente un compromiso de precio), los volúmenes de exportación de Usha a la Comunidad no aumentarían perceptiblemente y sus precios de exportación apenas resultarían afectados. Tomando como base los hechos y las consideraciones hasta aquí expuestos, puede concluirse que, sin una capacidad disponible significativa y teniendo en cuenta que la empresa dirige sus exportaciones principalmente a otros mercados de exportación distintos de la Comunidad, en los que los precios de exportación son considerablemente más altos que los del mercado comunitario, el cambio de circunstancias observado por lo que respecta a Usha es de carácter duradero.
(116)
Las importaciones en la Comunidad de CA originarios de Turquía han aumentado considerablemente desde el año 2005. En ese momento, una reconsideración provisional llegó a la conclusión de que, no habiendo dumping, era oportuno derogar las medidas en lo relativo al exportador turco solicitante.
(117)
La reconsideración provisional actual para el mismo productor ha confirmado que sus exportaciones a la Comunidad se hicieron a precios que no eran objeto de dumping. Además, se constató que la capacidad de producción de esa empresa era limitada en comparación con el consumo comunitario. Por consiguiente, puede concluirse que el cambio de circunstancias según lo establecido en la reconsideración provisional es de carácter duradero.
(118)
Los productores que cooperaron en la presente investigación representan la práctica totalidad de las importaciones en la UE procedentes de los países afectados. Por tanto, el examen de la probabilidad de continuación del dumping en caso de derogarse las medidas se basó en gran medida en la información facilitada por estos productores exportadores que cooperaron. En concreto, se examinó el comportamiento en materia de fijación de precios para la exportación a otros mercados por parte de los productores exportadores que cooperaron, así como su producción, su capacidad de producción y sus existencias.
(119)
Para determinar si era probable la continuación del dumping, la Comisión consideró la situación actual de los países afectados y de las partes afectadas por la investigación. Tuvo en cuenta asimismo, cuando lo considero oportuno, la posible existencia de dumping en las exportaciones a la Comunidad. También se analizó el comportamiento en materia de fijación de precios, la producción y la capacidad de producción de otros productores exportadores de los países afectados por las investigaciones. Este análisis se basó en los datos sobre el mercado facilitados por la industria de la Comunidad y los productores exportadores, en las estadísticas de Eurostat sobre importaciones y, si estaban disponibles, en las estadísticas sobre exportaciones de los países afectados.
(120)
Durante el período de investigación de reconsideración por expiración, SSM consiguió aumentar su producción en un 7 % en comparación con 2005.
(121)
Mientras que la capacidad de producción permaneció estable durante el período considerado, la utilización media de la capacidad durante el período de investigación de reconsideración osciló entre el 60 y el 65 %. De todo lo expuesto puede concluirse que los productores exportadores de Rusia disponen de capacidad para aumentar sus exportaciones al mercado comunitario en caso de que se deroguen las medidas.
(122)
Además, se calcula que la capacidad global de Rusia en relación con el producto afectado equivale aproximadamente al nivel del consumo total de la UE durante el PIRE, a saber, 220 000 toneladas. Puesto que el mercado ruso no es capaz de absorber este nivel de suministro, si se derogasen las medidas, los productores rusos podrían optar por reorientar esta capacidad disponible hacia la Comunidad a precios objeto de dumping.
(123)
En los considerandos 61 y 62 se explicó que, debido a la existencia de un compromiso de precio, las exportaciones a la Comunidad no se hicieron a niveles objeto de dumping. También quedó demostrado que los PMI establecidos con el compromiso de precio influyeron en la valoración de la empresa rusa afectada en el mercado comunitario. Por consiguiente, se concluyó que el precio de exportación a la Comunidad no era fiable en el sentido del artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base.
(124)
Se consideró, por tanto, que los precios a terceros países eran más fiables, en la medida en que no estuvieron sujetos a ninguna restricción durante el PIRE.
(125)
También durante el PIRE, los precios rusos de exportación a terceros países se situaban, por lo general, por debajo del nivel de precios en la Comunidad. Por lo tanto, si se derogaran las medidas, es probable que los exportadores rusos exportasen CA en grandes cantidades a la Comunidad y a precios más bajos que con el compromiso de precio actual. Por consiguiente, parece probable que reaparezca el dumping si se derogan las medidas antidumping en vigor. Ello es particularmente pertinente si tenemos en cuenta la situación actual en relación con el compromiso de precio.
(126)
El comportamiento de los exportadores rusos y la influencia del compromiso de precio en el nivel del precio de exportación a la Comunidad, el nivel actual de precios más bajos en terceros países y las amplias capacidades de producción disponibles son indicios claros de que es probable que, en caso de que se deroguen las medidas, los productores rusos vuelvan al mercado comunitario con cantidades significativas a precios objeto de dumping.
(127)
El productor tailandés que cooperó en la investigación es el productor dominante en Tailandia. Representa una cuota importante -alrededor del 80 %- de la capacidad de producción instalada y de la producción real de CA en ese país. La investigación puso de manifiesto que este productor produjo a plena capacidad y que los otros dos productores tailandeses conocidos están casi totalmente ausentes del mercado comunitario y no poseían amplias capacidades de producción disponibles.
(128)
La investigación demostró asimismo que, aun cuando el productor exportador que cooperó vendía a precios objeto de dumping en el mercado comunitario, sus volúmenes de ventas eran sumamente bajos. Se observó, sobre la base de las exportaciones mundiales de la empresa, que esta se centra en varios otros mercados de exportación distintos de la Comunidad, especialmente los Estados Unidos, Singapur, Indonesia, Australia, Japón y Malasia. Incluso se establecieron filiales de venta en esos países.
(129)
El productor exportador que cooperó en la investigación respetó el compromiso de precio y, dados los altos precios de mercado actuales, vendió en muchas ocasiones a precios por encima de los precios mínimos acordados. Ninguna otra empresa tailandesa exporta el producto afectado al mercado comunitario.
(130)
Durante el PIRE, el volumen de ventas de Usha al resto del mundo fue muy superior al volumen de ventas a la Comunidad, y ello pese a que el nivel de precios de exportación en la Comunidad se situaba, por término medio, un 9,5 % por encima del resto del mundo.
(131)
Basándose en los hechos y consideraciones expuestos, es poco probable que el productor exportador de Tailandia que cooperó en la investigación exporte grandes cantidades al mercado comunitario, ni siquiera en el caso de que se derogaran las medidas. No parece que los otros dos productores tailandeses posean una red internacional de distribución que les permita irrumpir agresivamente en el mercado comunitario y ganar cuota de mercado.
(132)
Según la información recopilada durante la investigación, la capacidad de producción permaneció inalterada durante el período de investigación, al tiempo que aumentó la utilización de capacidad. Las dos empresas turcas trabajan, pues, a alrededor del 90 % de su capacidad de producción. Ninguna otra empresa fabrica el producto afectado en Turquía.
(133)
Por otra parte, se observó que el porcentaje de importaciones objeto de dumping procedentes de Turquía (de Celik Halat) en el mercado comunitario no llegaba al 0,5 %, y que un 10 % de estas importaciones ni siquiera competía con la producción comunitaria, pues se trataba de tipos de producto que no fabricaba la industria de la Comunidad. Como no se pudo constatar que Has practicara dumping, la cuota de mercado correspondiente a las importaciones objeto de dumping procedentes de Turquía era muy baja. Solo un porcentaje reducido de las exportaciones procedentes de Turquía es objeto de dumping y compite directamente con la industria de la Comunidad.
(134)
Atendiendo a los argumentos expuestos, es poco probable que los productores exportadores que cooperaron en la investigación exporten grandes cantidades al mercado comunitario, ni siquiera en el caso de que se derogasen las medidas. Partiendo de esta presunción, no hay ninguna probabilidad de reaparición o continuación del dumping.
E. PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN O REAPARICIÓN DEL PERJUICIO
1. Definición de «producción comunitaria» e «industria de la Comunidad»
(135)
En la Comunidad, fabrican CA 29 productores comunitarios. Durante el PIRE, la producción ascendió a unas 202 000 toneladas.
(136)
Al igual que sucedió en la investigación original, se constató que algunos de los productores comunitarios importaban el producto afectado. Sin embargo, las cantidades importadas eran insignificantes en comparación con su producción (menos del 1 % de su volumen de producción) y no había productos importados originarios de los países afectados. Por consiguiente, se llegó a la conclusión de que no había motivos para excluir a ninguno de estos productores de la definición de producción comunitaria.
(137)
Los CA fabricados por estos veintinueve productores comunitarios constituyen así la producción comunitaria total a efectos del artículo 4, apartado 1, del Reglamento de base.
(138)
Las solicitudes de reconsideración provisional y de reconsideración por expiración fueron apoyadas por veintidós productores comunitarios. Todos ellos aceptaron cooperar con la investigación. Se examinó si estos productores que cooperaron representaban una proporción importante de la producción comunitaria total del producto afectado y se constató que representaron el 87 % de la producción comunitaria total del producto afectado durante el PIRE y los diversos períodos de investigación de reconsideración provisional.
(139)
Se consideró, por tanto, que los veintidós productores comunitarios que cooperaron en la investigación y apoyaron la solicitud eran representativos de la industria de la Comunidad a efectos del artículo 4, apartado 1, y del artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base. En lo sucesivo, se hace referencia a ellos como la «industria de la Comunidad».
2. Situación en el mercado comunitario
2.1. Consumo en el mercado comunitario
(140)
El consumo comunitario se estableció sobre la base de:
-
los volúmenes de ventas de los productores comunitarios que constituyen la industria de la Comunidad,
-
las estimaciones de las ventas de los demás productores en el mercado comunitario elaboradas a partir de datos facilitados en la solicitud, y
-
los datos de Eurostat sobre las importaciones del producto afectado procedentes de los países afectados, así como de terceros países.
(141)
Entre 2003 y el PIRE, el consumo comunitario creció en más de 46 000 toneladas, es decir, un 26 %, para alcanzar un volumen total de consumo de más de 222 000 toneladas durante el PIR.
Cuadro 1
2003
2004
2005
PIRE
Consumo comunitario
(toneladas)
176 438
195 363
214 529
222 456
Índice
100
111
122
126
2.2. Evolución de las importaciones y la subcotización de los precios de Rusia
2.2.1. Volúmenes, cuota de mercado y precios de las importaciones procedentes de Rusia
(142)
En el siguiente cuadro se muestra la evolución de los volúmenes y las cuotas de mercado correspondientes a las importaciones del producto afectado procedentes de la Federación de Rusia.
Cuadro 2
2003
2004
2005
PIRE
Volumen de importaciones
(toneladas)
2 198
1 844
2 908
3 323
Índice
100
84
132
151
Cuota de mercado
1,2 %
0,9 %
1,4 %
1,5 %
Índice
100
75
117
125
(143)
Durante el período considerado, las importaciones procedentes de la Federación de Rusia aumentaron en un 51 %, pasando de 2 198 toneladas en 2003 a 3 323 toneladas durante el PIRE. La cuota de consumo comunitario, contabilizada en importaciones en ese mismo período, pasó de un 1,2 % a un 1,5 %, lo que supone un incremento de un 25 %.
(144)
El planteamiento seguido en este caso para calcular la subcotización de los precios es idéntico al que se describe en los considerandos 136 a 140 del Reglamento provisional. El precio en frontera de la Comunidad aplicado por los exportadores afectados se comparó para cada tipo particular con el precio en fábrica de la industria de la Comunidad. El resultado de la comparación se expresó en porcentaje del precio en fábrica de la industria de la Comunidad.
(145)
El nivel del precio aplicado por SSM a los clientes establecidos en la Comunidad se vio afectado, con toda probabilidad, por el compromiso aceptado en el contexto del Reglamento original. Con todo, se constató un nivel significativo de subcotización (un 49 %).
(146)
Teniendo en cuenta las conclusiones expuestas, puede decirse que la cuota de mercado relativamente baja de las exportaciones rusas se debe seguramente a las medidas antidumping en vigor contra Rusia. Dados los niveles de precios rusos y la magnitud actual del dumping que se ha constatado para ese país, es muy probable que sus amplias capacidades disponibles puedan utilizarse fácilmente para impulsar las exportaciones al mercado comunitario.
2.3. Volúmenes, cuotas de mercado y precios de las importaciones procedentes de otros países afectados por la presente reconsideración
(147)
Se recuerda que en los considerandos 131 y 134 se consideraba que no había ningún riesgo de reaparición del dumping para las importaciones de CA originarios de Tailandia y Turquía. También se examinaron las tendencias de las importaciones del producto afectado procedentes de otros países afectados por la presente reconsideración. En el siguiente cuadro se muestra la evolución de los volúmenes de importación y las cuotas de mercado de los demás países afectados por la presente reconsideración.
Cuadro 3
2003
2004
2005
PIRE
Tailandia
Volumen de importaciones
(toneladas)
368
160
86
118
Importaciones objeto de dumping
0
Cuota de mercado total
0,21 %
0,08 %
0,04 %
0,05 %
Turquía
Volumen de importaciones
(toneladas)
2 248
2 223
4 246
4 805
Importaciones objeto de dumping
1 089
Cuota de mercado total
1,27 %
1,11 %
1,98 %
2,16 %
(148)
El cuadro muestra que, durante el período considerado, el volumen de las importaciones procedentes de Tailandia fue insignificante, con una cuota de mercado durante el PIRE de tan solo un 0,1 %.
(149)
Desde 2003 hasta el final del PIRE, las importaciones totales procedentes de Turquía aumentaron en un 113 %, pasando de 2 248 a 4 805 toneladas. En términos de cuota de mercado, prácticamente se duplicaron, pasando de un 1,3 % a un 2,2 %. Con todo, en relación con el tamaño global del mercado comunitario, el volumen de las importaciones procedentes de Turquía no es muy importante.
(150)
Cabe señalar, sin embargo, que el principal productor exportador de Turquía está sujeto a un derecho nulo sobre sus exportaciones, lo que probablemente le ha permitido incrementar sus ventas a la UE a precios relativamente altos.
(151)
El planteamiento seguido para calcular la subcotización de los precios en este caso es idéntico al descrito en los considerandos 136 a 140 del Reglamento provisional. El precio en frontera de la Comunidad aplicado por los exportadores afectados se comparó para cada tipo particular con el precio en fábrica de la industria de la Comunidad. El resultado de la comparación se expresó en porcentaje del precio en fábrica de la industria de la Comunidad.
(152)
Pese a todo lo dicho, se constató una subcotización de los precios del 24 % para las importaciones objeto de dumping procedentes de Turquía, mientras que el nivel de subcotización de las importaciones originarias de Tailandia fue de alrededor del 1 %.
2.4. Volúmenes y cuotas de mercado de las importaciones procedentes de otros países afectados por las medidas antidumping, pero no por la presente reconsideración
(153)
Cabe recordar que se han impuesto medidas antidumping sobre las importaciones de cables de acero originarios de la República Popular China, la India, Sudáfrica y Ucrania. Estas medidas antidumping estuvieron en vigor durante todo el período considerado:
Cuadro 4
2003
2004
2005
PIRE
República Popular China
Importaciones (toneladas)
1 545
3 374
6 581
7 560
Índice
100
218
426
489
Precio medio (EUR por tonelada)
1 088
1 120
1 063
947
Cuota de mercado
0,9 %
1,7 %
3,1 %
3,4 %
India
Importaciones (toneladas)
4 218
4 832
6 551
6 108
Índice
100
115
155
145
Precio medio (EUR por tonelada)
902
1 036
1 130
1 123
Cuota de mercado
2,3 %
2,5 %
3,1 %
2,7 %
Sudáfrica
Importaciones (toneladas)
184
795
577
941
Índice
100
433
314
512
Precio medio (EUR por tonelada)
1 303
1 471
1 584
1 573
Cuota de mercado
0,1 %
0,4 %
0,3 %
0,4 %
Ucrania
Importaciones (toneladas)
1 222
1 438
1 149
776
Índice
100
118
94
63
Precio medio (EUR por tonelada)
866
712
752
662
Cuota de mercado
0,7 %
0,7 %
0,5 %
0,3 %
Total en toneladas
6 785
10 978
16 177
16 012
Cuota de mercado total
3,7 %
5,6 %
7,5 %
7,2 %
(154)
Las importaciones procedentes de los países sujetos a medidas antidumping crecieron significativamente durante el período considerado, tanto por lo que respecta al volumen, con un incremento de un 135 %, como a la cuota de mercado, que pasó, durante el mismo período, de un 3,7 % a un 7,2 %.
2.5. Volúmenes y cuotas de mercado de las importaciones procedentes de otros países no afectados por ninguna medida antidumping
(155)
A continuación se muestra la evolución de las importaciones procedentes de otros terceros países.
Cuadro 5
2003
2004
2005
PIRE
Volumen total (toneladas)
42 486
54 983
58 843
61 271
Índice
100
129
138
144
Corea del Sur
22 400
32 121
34 634
36 408
Índice
100
143
155
163
Malasia
4 836
4 426
5 123
6 642
Índice
100
92
106
137
Corea del Norte
150
1 626
2 212
3 324
Índice
100
1 084
1 475
2 216
(156)
Durante el período considerado, las importaciones procedentes de países no sujetos a medidas antidumping aumentaron en unas 19 000 toneladas, es decir, un 44 %. El grueso de estas importaciones proviene de Corea del Sur.
3. Situación económica de la industria comunitaria
3.1. Observaciones preliminares
(157)
A la vista del gran número de productores comunitarios que constituyen la industria de la Comunidad, se decidió seleccionar una muestra de productores comunitarios de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base, como ya se indicó en los considerandos 20 y 21. Los cinco productores comunitarios incluidos en la muestra fueron seleccionados porque representan el mayor volumen representativo de producción que puede investigarse razonablemente en el tiempo disponible. En el considerando 26 figuran todos estos países.
(158)
Los datos relativos al perjuicio recogidos en el siguiente cuadro se basan, pues, tanto en las conclusiones extraídas a nivel de los productores comunitarios incluidos en la muestra, como a nivel de los veintidós productores que constituyen la industria de la Comunidad. En aras de la claridad, se indica expresamente los casos en que los factores de perjuicio se remiten a información obtenida de la muestra. A falta de tal referencia, debe considerarse que los datos fueron obtenidos de los 22 productores comunitarios que constituyen la industria de la Comunidad.
3.2. Producción, capacidad de producción instalada y tasa de utilización de la capacidad
(159)
Cuadro 6
2003
2004
2005
PIRE
Producción (toneladas)
149 957
148 536
161 611
176 119
Índice
100
99
108
117
Capacidad de producción instalada (toneladas)
229 066
229 654
245 343
247 833
Índice
100
100
107
108
Tasa de utilización de la capacidad
65 %
65 %
66 %
71 %
Índice
100
99
101
109
(160)
Durante el período considerado, la producción de la industria de la Comunidad en su conjunto aumentó en 26 000 toneladas, es decir, un 17 %. Este incremento debería considerarse a la vista del consumo comunitario, que aumentó en 46 000 toneladas (un 26 %) y del mayor volumen de exportaciones de la industria de la Comunidad durante el mismo período.
(161)
El incremento de la producción impulsó asimismo un aumento del 8 % de la capacidad de producción, que se situó en casi 248 000 toneladas durante el PIRE.
(162)
La tasa de utilización de la capacidad permaneció relativamente estable durante los primeros años del período considerado, pero durante el PIRE, debido al incremento de la producción, pasó de alrededor del 65 % a más de un 70 %.
3.3. Existencias - Información recogida de la muestra
Cuadro 7
2003
2004
2005
PIRE
Existencias (en toneladas)
11 565
10 236
11 465
12 652
Índice
100
89
99
109
Existencias en porcentaje de las ventas globales
20 %
17 %
18 %
18 %
(163)
El nivel de existencias permaneció relativamente estable durante el período considerado, especialmente en relación con las ventas.
3.4. Volúmenes de ventas y cuota de mercado del consumo y del crecimiento comunitarios
Cuadro 8
2003
2004
2005
PIRE
Volumen de ventas (en toneladas)
107 032
106 542
112 687
116 625
Índice
100
100
105
109
Cuota de mercado del consumo comunitario
60,7 %
54,5 %
52,5 %
52,4 %
Índice
100
90
87
86
Crecimiento del volumen de negocios
(miles de EUR)
217 912
230 267
262 495
297 009
Índice
100
106
120
136
(164)
Los volúmenes de ventas de la industria de la Comunidad en el mercado comunitario permanecieron, en términos absolutos, relativamente estables durante el período considerado. Durante el PIRE se registró un incremento del 9 % en los volúmenes de ventas, pero este dato ha de considerarse a la vista de la evolución del consumo comunitario, que creció un 26 %.
(165)
A la vista de la evolución del consumo comunitario y pese al incremento del volumen de ventas, la cuota de mercado de la industria de la Comunidad disminuyó notablemente durante el período considerado, perdiendo más de ocho puntos porcentuales de la cuota de consumo comunitario durante ese período.
(166)
El volumen de ventas global de la industria de la Comunidad creció un 36 % durante el período considerado. Este incremento debería considerarse principalmente en relación con la subida de los precios de venta por tonelada, que refleja principalmente la subida de los costes y de los precios de compra de materias primas.
3.5. Precios de venta y factores que repercuten en los precios comunitarios - Información recogida de la muestra
Cuadro 9
2003
2004
2005
PIRE
Precio medio de venta
(EUR por tonelada)
1 902
2 058
2 170
2 142
Índice
100
108
114
113
Coste medio de las materias primas (alambrón redondo)
(EUR por tonelada)
511
559
662
734
Índice
100
109
129
143
(167)
Durante el período considerado, el precio medio de venta de la industria de la Comunidad en el mercado comunitario aumentó en 240 EUR por tonelada (un 13 %). La investigación reveló que este dato reflejaba claramente la subida de los precios de las materias primas, sobre todo del alambrón redondo. Durante el período considerado, el coste del alambrón comprado aumentó en 223 EUR por tonelada (un 43 %) en comparación con el coste al principio de dicho período.
(168)
Se constató que uno de los productores incluidos en la definición de la industria de la Comunidad compraba materias primas, incluido el alambrón redondo, a partes vinculadas («grupos siderúrgicos integrados verticalmente»). Por esta razón, se examinó si los precios aplicados por los proveedores vinculados a los productores comunitarios coincidían con los aplicados por el proveedor vinculado a clientes independientes. Se observó que los precios aplicados a los productores comunitarios coincidían con los aplicados a los clientes independientes y que este incremento también reflejaba la subida generalizada de los precios del acero durante el período considerado. Se concluyó, por tanto, que los costes medios de las materias primas compradas por los productores comunitarios que estaban integrados verticalmente deberían también incluirse en los cálculos.
3.6. Empleo y salarios - Información recogida de la muestra
Cuadro 10
2003
2004
2005
PIRE
Trabajadores
1 023
999
1 064
1 087
Índice
100
98
104
106
Salario por empleado (EUR)
33 943
36 674
37 987
38 348
Índice
100
108
112
113
Salarios por tonelada producida
606
634
614
592
Índice
100
105
101
98
(169)
Como consecuencia del incremento de la producción y del volumen de ventas ya indicado, la industria de la Comunidad aumentó el número de empleados en un 6 % durante el período considerado.
(170)
Los salarios por empleado también registraron un incremento durante el período considerado, en consonancia con la subida generalizada de los salarios durante ese período. Sin embargo, el coste medio de los salarios por tonelada producida podría haber disminuido ligeramente durante el período considerado.
3.7. Productividad - Información recogida de la muestra
Cuadro 11
2003
2004
2005
PIRE
Tonelada producida/empleado
56
58
62
65
Índice
100
103
110
116
(171)
El nivel de productividad de la industria de la Comunidad aumentó considerablemente durante el período considerado, lo que demuestra que la industria tiene capacidad para adaptarse a la coyuntura del mercado comunitario.
3.8. Magnitud del margen real de dumping y recuperación respecto a los efectos de prácticas de dumping anteriores
(172)
La repercusión del margen de dumping real en la industria de la Comunidad, habida cuenta del volumen y los precios de las importaciones procedentes de los países afectados, no puede considerarse insignificante.
3.9. Rentabilidad, rendimiento de la inversión y flujo de caja - Información recogida de la muestra
Cuadro 12
2003
2004
2005
PIRE
Rentabilidad de las ventas comunitarias
-0,1 %
+0,4 %
+4,6 %
+5,3 %
Rendimiento de los activos totales
-18,8 %
+14,1 %
+26 %
+24,4 %
Flujo de caja (% de las ventas totales)
+0,1 %
+1,2 %
+4,3 %
+6,2 %
(173)
Impulsadas por la positiva evolución de la rentabilidad durante el período considerado, las tendencias relativas al flujo de caja y al rendimiento de los activos también fueron favorables durante ese período. Partiendo de una situación de ligeras pérdidas en 2003, la industria de la Comunidad ha sido capaz de incrementar sus beneficios, a un ritmo lento pero decidido, tanto en relación con las ventas como con sus activos. Este dato obedece probablemente a la fuerte mejora de la productividad.
(174)
No obstante, no hay que olvidar que esta situación podría cambiar bruscamente por los altos precios del acero que prevalecen en el mercado y, muy especialmente, si se permitiera que las medidas antidumping expiraran y que irrumpieran en el mercado grandes volúmenes de importaciones objeto de dumping.
Cuadro 13
2003
2004
2005
PIRE
Inversiones
46 570
43 158
51 362
56 538
Índice
100
93
110
121
3.10. Inversiones y capacidad de reunir capital - Información recogida de la muestra
(175)
Durante el período considerado, el nivel de inversión registrado entre las empresas incluidas en la muestra aumentó un 21 %, un dato que hay que considerar a la luz del incremento de la capacidad de producción.
(176)
Ninguno de los productores comunitarios notificó problemas específicos en relación con su capacidad de reunir capital.
3.11. Conclusión sobre la situación económica de la industria de la Comunidad
(177)
De la investigación se desprende que desde la imposición de medidas antidumping sobre los CA, la industria de la Comunidad ha conseguido mejorar su situación económica. La mayoría de los factores de perjuicio, como el volumen de ventas, la producción y la capacidad de producción, o la productividad pudieron aumentarse. Estos resultados se alcanzaron en un mercado floreciente, mientras el consumo crecía un 26 % durante el período considerado.
(178)
El hecho de que la industria de la Comunidad perdiera cuota de mercado indica, sin embargo, que no supo aprovechar al máximo esta coyuntura favorable del mercado comunitario.
(179)
La investigación reveló asimismo que la industria de la Comunidad ha sido capaz de mejorar su situación financiera global. El aumento del 13 % registrado en los precios de venta durante el PIRE permitió a la industria ser rentable, pese a la importante subida de los precios de las materias primas. Por consiguiente, el rendimiento de los activos y el flujo de caja también mejoraron durante el período considerado. La conclusión es, por tanto, que aunque ha mejorado en relación con el período anterior a la aplicación de las medidas, la situación de la industria de la Comunidad sigue siendo frágil.
4. Actividades de exportación de la industria de la Comunidad - Información recogida de la muestra
Cuadro 14
2003
2004
2005
PIRE
Ventas de exportación (toneladas)
8 475
11 870
10 618
13 374
Índice
100
140
125
157
Porcentaje de las ventas totales
15 %
21 %
19 %
22 %
Precios medios
(EUR por tonelada)
2 123
2 302
2 835
3 063
Índice
100
108
134
144
(180)
Los resultados de la actividad exportadora de la industria de la Comunidad incluida en la muestra mejoró considerablemente durante el período considerado. Las ventas de exportación aumentaron un 57 % durante ese mismo período. También registraron un alza en porcentaje de sus ventas globales pasando de un 15 % a un 22 %.
(181)
El precio medio por tonelada de las ventas de exportación es también muy superior al precio medio de las ventas en el mercado comunitario (véase el considerando 167). El hecho de que los precios de los CA exportados sean más altos se debe a que se trata de productos más sofisticados, con costes de materias primas y de fabricación superiores. Pese a los elevados costes de producción, los resultados de la actividad exportadora de la industria de la Comunidad contribuyeron sustancialmente a la rentabilidad global de esta.
5. Conclusión sobre la probabilidad de continuación o reaparición del perjuicio
(182)
La investigación reveló que Rusia posee importantes capacidades disponibles y que no parece haber factores que puedan frenar la activación de dichas capacidades si expiran las medidas en vigor. Además, es probable que los productores rusos reorienten una parte importante de sus ventas hacia la Comunidad en detrimento de otros mercados atraídos por los altos precios que imperan en el mercado comunitario. En conjunto, estos volúmenes serían considerables (este proceso se vería facilitado por la existencia de canales de distribución bien implantados en la Comunidad para las exportaciones rusas).
(183)
Por añadidura, los importantes niveles constatados de dumping y de subcotización, el hecho de que los compromisos parecen actuar como precio mínimo, así como el bajo nivel de precios aplicados a las exportaciones rusas a otros terceros países, indican que a los volúmenes muy superiores de exportación a la Comunidad a los que se ha hecho referencia se aplicarían precios objeto de dumping, muy por debajo de los precios y costes de la industria de la Comunidad.
(184)
Es probable que el efecto combinado de ambos factores (volúmenes y precios) dé lugar a un deterioro significativo de la situación de la industria de la Comunidad, que sigue siendo vulnerable. Si la reacción de la industria de la Comunidad fuera una caída de las ventas (y, por tanto, de la producción), una bajada de los precios, o ambas cosas a la vez, el deterioro de la situación financiera sería importante, con dificultades similares a las sufridas antes de la imposición de las medidas originales.
(185)
A la vista de lo expuesto, se concluye que hay una alta probabilidad de reaparición del dumping perjudicial si se permite que dejen de tener efecto las medidas antidumping sobre las importaciones de CA originarios de la Federación de Rusia.
F. INTERÉS COMUNITARIO
1. Observaciones preliminares
(186)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, se examinó si el mantenimiento de las medidas antidumping en vigor sería contrario al interés de la Comunidad en su conjunto. La determinación del interés de la Comunidad se basó en una estimación de los diversos intereses en juego. La actual investigación analiza una situación en la que las medidas antidumping ya están implantadas y permite valorar cualquier repercusión negativa indebida en las partes afectadas como consecuencia de las medidas antidumping en vigor.
(187)
En este contexto, se examinó si, independientemente de las conclusiones sobre la probabilidad de continuación o reaparición del dumping, existían razones de peso que llevaran a concluir que a la Comunidad no le interesa el mantenimiento de las medidas en este caso concreto.
2. Interés de la industria de la Comunidad
(188)
Como ya se ha indicado, es muy probable que reaparezca el dumping perjudicial en caso de derogarse las medidas aplicables a los exportadores rusos.
(189)
Se recuerda que no menos de veintidós productores en la Comunidad, que representan aproximadamente el 87 % de la producción global de CA de la Comunidad, cooperaron con la Comisión en la investigación y manifestaron su apoyo a las medidas en curso.
(190)
La continuación de las medidas antidumping sobre las importaciones procedentes de los países afectados mejoraría las posibilidades de que la industria de la Comunidad mantuviera o incluso consolidara su situación actual. Hay una alta probabilidad de que reaparezca un dumping perjudicial de volumen considerable, al que la industria de la Comunidad no podría resistir. El mantenimiento de las actuales medidas antidumping seguiría siendo beneficioso para la Comunidad, sobre todo porque también existen medidas contra las importaciones de cables de acero originarios de la República Popular China, la India, Sudáfrica y Ucrania.
3. Interés de los importadores
(191)
En el Reglamento provisional (considerando 202), se explicaba que la distribución de CA en la Comunidad se caracteriza por la existencia de un gran número de importadores o comerciantes. Sin embargo, aunque la solicitud de la actual reconsideración por expiración contenía una lista de treinta y dos importadores o comerciantes, con todos los cuales se entabló contacto, solo cooperaron en la investigación tres importadores, de los cuales uno, según se constató, importaba el producto afectado.
(192)
La actividad de base de este importador se centraba efectivamente en los CA (entre un 55 % y un 85 %), y se observó que su rendimiento financiero no se había visto seriamente afectado por las medidas en vigor.
4. Interés de los proveedores
(193)
Como se explicaba detalladamente en los considerandos 197 a 198 del Reglamento provisional, la principal materia prima utilizada en la producción de CA es el hilo de acero industrial que se fabrica con alambrón redondo de acero.
(194)
Se constató que algunos de los productores comunitarios de CA estaban integrados verticalmente, es decir, que tenían proveedores de hilo de acero industrial vinculados. Mientras que dos proveedores vinculados respondieron a preguntas relativas a los precios de las materias primas (véase el considerando 168), ningún proveedor de materias primas no vinculado se dio a conocer.
(195)
Sean proveedores de materias primas vinculados o no vinculados a la industria de la Comunidad, lo que está claro es que esos proveedores comunitarios resultarían profundamente afectados si se permitiera que las medidas dejaran de tener efecto y, que disminuirían, por tanto, los volúmenes de ventas de la industria de la Comunidad. Podría concluirse, pues, que el mantenimiento de las medidas antidumping redundaría sin ninguna duda en interés de los proveedores comunitarios de materias primas.
5. Interés de los usuarios
(196)
La Comisión se puso directamente en contacto con veintiún usuarios de CA de la Comunidad, pero ni un solo usuario se dio a conocer o cooperó en la investigación.
(197)
Por este motivo, se consideró que los usuarios no tenían motivos imperiosos contra el mantenimiento de las medidas antidumping.
6. Conclusión relativa al interés comunitario
(198)
Teniendo en cuenta todos los factores expuestos, se concluye que no existen razones perentorias para no mantener las medidas antidumping en vigor.
G. COMPROMISOS
(199)
Como se indicó en el considerando 2, la Comisión aceptó el 26 de julio de 2001, mediante la Decisión 2001/602/CE, la oferta de compromiso de SSM. La reconsideración provisional reveló que desde la aceptación del compromiso en 2001 la gama de productos de SSM había cambiado significativamente.
(200)
El compromiso clasificó los CA producidos por la empresa en numerosos tipos de producto, con grandes variaciones de precio dentro de cada tipo. La investigación de reconsideración confirmó que la empresa tenía graves problemas para clasificar adecuadamente los diferentes tipos de producto con arreglo a los términos del compromiso. Ello se debía, en parte, a las limitaciones del sistema de contabilidad, que no le permitía distinguir adecuadamente entre diferentes tipos de CA. Problemas similares se habían detectado ya durante la supervisión del compromiso, y habían dado lugar a una carta de advertencia.
(201)
Se llegó a la conclusión, pues, de que el compromiso, en su forma actual, no es viable y debe ser denunciado por decisión de la Comisión.
(202)
Los dos exportadores rusos ofrecieron un compromiso dentro de los plazos prescritos a raíz de la comunicación definitiva de información, pero ninguno de ellos ofreció un compromiso aceptable en el plazo establecido en el artículo 8, apartado 2, del Reglamento de base, es decir, un compromiso que reflejara las conclusiones de las reconsideraciones y que agrupara diferentes productos en categorías utilizables y con variaciones de precios reducidas.
(203)
Dado que la información relativa a la denuncia del compromiso se había comunicado en una fase tardía del procedimiento, debe permitirse a los dos exportadores rusos, con carácter excepcional, completar su oferta de compromiso fuera de los plazos normales, pero dentro de los diez días naturales siguientes a la entrada en vigor del presente Reglamento. En su caso, se autoriza a la Comisión a proponer una modificación al presente Reglamento en consecuencia.
H. DISPOSICIONES FINALES
(204)
Se informó a todas las partes de los principales hechos y consideraciones en que se pretendía basar la recomendación de mantener las medidas vigentes sobre las importaciones procedentes de Rusia adaptando, en su caso, los niveles de dichas medidas. Además, se les concedió un plazo para formular observaciones y alegaciones posteriormente a la comunicación de información. No se recibió ningún comentario que pudiera llevar a modificar las conclusiones expuestas.
(205)
En virtud de lo anterior, con arreglo al artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, las medidas antidumping aplicables a las importaciones de CA originarios de los países afectados deben mantenerse para Rusia y derogarse para Turquía y Tailandia.
I. DERECHOS
(206)
A la vista de las conclusiones relativas a la continuación del dumping, la probabilidad de reaparición del perjuicio, y el interés comunitario, deben confirmarse las medidas antidumping sobre las importaciones de CA originarios de Rusia, a fin de evitar la reaparición del perjuicio causado a la industria de la Comunidad por las importaciones objeto de dumping.
(207)
Por lo que hace a las conclusiones de las reconsideraciones provisionales relativas a las dos empresas rusas, se considera oportuno modificar el derecho antidumping aplicable a BMK, que pasaría a ser del 36,2 %, y a SSM, que pasaría a ser del 9,7 %.
(208)
Sin embargo, a la luz de las conclusiones relativas a Turquía y de la ausencia de indicios de riesgo de reaparición del dumping en el futuro, deben derogarse las medidas antidumping contra las importaciones de CA originarios de ese país.
(209)
Además, a la luz de las conclusiones relativas a Tailandia, es decir, la ausencia de dumping durante el período de reconsideración provisional-Tailandia y la ausencia de indicios de riesgo de reaparición del dumping en el futuro, deben derogarse asimismo las medidas antidumping contra las importaciones de CA originarios de ese país.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de cables de hierro o de acero, incluidos los cables cerrados, con excepción de los de acero inoxidable, con un corte transversal máximo superior a 3 mm, con accesorios o sin ellos, clasificados en los códigos NC ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 y ex 7312 10 98 (códigos TARIC 7312108111, 7312108112, 7312108119, 7312108190, 7312108311, 7312108312, 7312108319, 7312108390, 7312108511, 7312108512, 7312108519, 7312108590, 7312108911, 7312108912, 7312108919, 7312108990, 7312109811, 7312109812, 7312109819 y 7312109890), originarios de la Federación de Rusia.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco en la frontera de la Comunidad, antes del despacho de aduana, de los productos descritos en el apartado 1 y producidos por las empresas enumeradas a continuación será el siguiente:
Empresa
Tipo del derecho
(en porcentaje)
Código TARIC adicional
Joint Stock Company Beloretsk Iron & Steel Works
1 Blukhera Street, Beloretsk, República de Bashkortostan, 453500, Rusia
36,2
A694
Closed Joint Stock Company Severstal-Metiz
162600 Ul. 50-letiya Oktyabrya 1/33, Cherepovets, Región de Vologda, Rusia
9,7
A217
Todas las demás empresas
50,7
A999
3. Salvo que se disponga lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
Se dan por concluido los procedimientos antidumping en relación con las importaciones de cables de hierro o de acero, incluidos los cables cerrados, con excepción de los de acero inoxidable, con un corte transversal máximo superior a 3 mm, con accesorios o sin ellos, clasificados en los códigos NC ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 y ex 7312 10 98 originarios de Tailandia y Turquía, y se derogan las medidas antidumping impuestas a esos países por el Reglamento (CE) no 1601/2001.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Luxemburgo, el 30 de octubre de 2007.