ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 17. března 2008
o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů polyvinylalkoholu pocházejícího z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu a o uvolnění částek zajištěných formou uloženého prozatímního cla
(2008/227/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Dne 19. prosince 2006 zveřejnila Komise oznámení (2) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozů polyvinylalkoholu (dále jen „PVA“) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu. Dne 17. září 2007 Komise uložila nařízením (ES) č. 1069/2007 (3) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz PVA pocházejícího z ČLR. Co se týká Tchaj-wanu, nebyla uložena žádná prozatímní opatření.
(2)
Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2005 do 30. září 2006 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Co se týká trendů podstatných z hlediska posouzení újmy, Komise analyzovala údaje zahrnující období od 1. ledna 2003 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DALŠÍ POSTUP
(3)
Po rozhodnutí o uložení prozatímních antidumpingových cel na dovozy PVA pocházejícího z ČLR a neuložení těchto opatření na dovozy z Tchaj-wanu podalo několik zúčastněných stran písemné připomínky. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost ústního slyšení. Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné ke konečným zjištěním.
(4)
Komise provedla intenzivnější šetření s ohledem na aspekty zájmu Společenství a výjimečně povolila uživatelům z papírenského průmyslu, důležitého uživatelského odvětví, jež dosud nespolupracovalo, poskytnout odpovědi na dotazník pro uživatele.
(5)
Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlala Komise zastavit řízení týkající se dovozů PVA pocházejícího z ČLR a Tchaj-wanu a uvolnit částky zajištěné prozatímním clem. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž se mohly k poskytnutým informacím vyjádřit.
(6)
Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a na jejich základě byla zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
C. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(7)
Týž uživatel ve Společenství, který je uveden v 16. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, zopakoval a dále rozvinul svá tvrzení ohledně vyloučení určité jakosti z definice výrobků (dále jen „sporná jakost“), jež se nazývá „NMWD PVA s nízkým obsahem popela“ a která je pořizována mimo jiné z ČLR. Tento uživatel tvrdil, že i) Komise neuvedla dostatečné důvody pro předpoklad, že sporná jakost má stejné základní fyzikální a technické vlastnosti jako ostatní jakosti spadající do definice výrobku, a dále trval na tom, že ii) tato jakost má velmi specifické konečné použití. Kromě toho uvedl, že iii) sporná jakost je podle něj kopolymerem, a tudíž nespadá do definice výrobku.
(8)
Před podrobným projednáním tvrzení tohoto uživatele je nutno za prvé poznamenat, že obsah popela v PVA je nečistotou; čím je obsah popela nižší, tím je PVA čistší. Za druhé, pojem „PVA s nízkým obsahem popela“ je subjektivní. S ohledem na obsah popela neexistuje žádná obecně schválená norma, což znamená, že každý výrobce má svůj vlastní strop pro stanovení, zda má PVA nízký obsah popela či nikoliv. Bylo zjištěno, že v praxi to vede k značným rozdílům: mezi výrobci, jichž se týkalo šetření, by mohl strop pro PVA s nízkým obsahem popela kolísat od maximálního obsahu popela ve výši od 0,09 % do 0,5 %. Dotyčný uživatel by nepatřil k uživatelům, kteří obsah popela omezují nejvíce, tj. jeho strop pro obsah popela by ostatní zúčastněné strany pravděpodobně považovaly za poměrně vysoký.
(9)
Co se týká otázek nadnesených touto stranou a uvedených v 7. bodě odůvodnění, tyto záležitosti byly důkladně posouzeny a lze je shrnout takto.
i) Sporná jakost má odlišné základní fyzikální a technické vlastnosti
(10)
Je nutno připomenout, že základní fyzikální a technické vlastnosti dotčeného výrobku byly prozatímně vymezeny v 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V tomto bodě odůvodnění je dotčený výrobek vymezen jako zvláštní druh pryskyřice s určitými technickými parametry. Parametry zmíněné v této definici výrobku a použité k rozlišování mezi dotčeným výrobkem a ostatními jakostmi PVA se týkají viskozity (3 mPas-61 mPas, měřené ve 4 % roztoku) a hydrolýzy (84,0 mol %-99,9 mol %).
(11)
Na všechny jakosti spadající do definice výrobku se někdy odkazuje jako na standardní jakosti, což znamená, že je všechny lze vyrábět na standardní lince pro výrobu PVA a že výrobní náklady jsou u těchto jakostí obdobné. Opak platí pro jakosti, které patří do stejného kódu KN, nikoliv však do definice výrobku: nelze je vyrábět na standardní lince pro výrobu PVA, vyžadují jinou výrobní technologii a dodatečné zařízení, a výrobní náklady mohou být proto velmi odlišné. Jakosti, které nepatří do definice výrobku, mají při srovnání s těmi, které patří do definice výrobku, rovněž velmi odlišné vlastnosti. Pokud jde o stupeň viskozity a hydrolýzy: i) jakostmi s nízkou viskozitou jsou PVA s nízkou molekulární hmotností, s nimiž se obtížně manipuluje, což vede mimo jiné k nízkému výnosu výroby, zatímco ii) jakosti s vysokou viskozitou, s nimiž se rovněž obtížně manipuluje, se používají pro povrchovou úpravu špičkového křídového papíru, což je velmi zvláštní druh uplatnění, při němž je nutno zamezit nežádoucím trhlinám, které se obvykle tvoří, iii) jakosti s vysokým stupněm hydrolýzy se používají rovněž zejména pro uvedené uplatnění a iv) jakosti PVA s nízkým stupněm hydrolýzy nejsou rozpustné ve vodě nebo s vodou vytvářejí nestálé roztoky. Tyto výrobky se v zásadě používají k výrobě suspenzního PVC a při vyšších teplotách přestanou být roztokem.
(12)
Uživatel uvedl, že při výrobě PVB pryskyřice, kterou potřebuje k výrobě své PVB fólie, má zásadní význam šest vlastností PVA. Kombinace parametrů pro těchto šest vlastností vede k tomu, že sporná jakost je v porovnání se všemi ostatními jakostmi PVA na trhu jedinečná. Při analýze tohoto tvrzení bylo skutečně zjištěno, že u některých uplatnění mohou být technické specifikace přísnější než u jiných. Zároveň však bylo zjištěno, že ve skutečnosti všechny jakosti, včetně jakostí výrobku pro běžné použití, které spadají do definice výrobku a na něž se někdy odkazuje jako na „standardní jakosti“, mají jedinečnou kombinaci vlastností. Podle požadovaného uplatnění se volí příslušná jakost. To platí nejen pro uplatnění dotyčného uživatele, ale i pro ostatní uplatnění. Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout.
ii) Sporná jakost má velmi specifická konečná použití
(13)
Dotyčný uživatel rovněž zpochybnil hodnocení Komise týkající se trhu uživatelů PVA a zejména tvrdil, že trh uživatelů PVB je velmi odlišný. V této souvislosti (jak již bylo uvedeno v prozatímním nařízení) zmíněný uživatel používal tuto jakost PVA k výrobě PVB, což je největší uplatnění ve Společenství, na něž připadá 25-29 % spotřeby PVA, a rovněž nejrychleji rostoucí uplatnění kvůli silnému růstu poptávky po PVB fóliích. Dále v dodavatelském řetězci šetření rovněž prokázalo, že se téměř 90 % PVB vyrobeného ve Společenství posléze používá k výrobě PVB fólií, což je rovněž uplatnění dotyčného uživatele (nejedná se však o jediného výrobce PVB fólií ve Společenství). Potvrzuje se proto, že (jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) zvláštní použití této zúčastněné strany je pouze jedním z hlavních uplatnění, které vzhledem k jeho tržnímu významu nelze charakterizovat jako „nestandardní“.
(14)
Co se týká údajného specifického použití, dotyčný uživatel rovněž tvrdil, že spornou jakost není možno nahradit jinými modely, což dokládá toto specifické konečné použití. V tomto ohledu bylo za prvé zjištěno, že tento uživatel nenakupoval výhradně u dotyčného čínského výrobce a že měl několik alternativních zdrojů. V průběhu období šetření pořizoval u výrobce v ČLR méně než 5 % svých nákupů PVA, pro něž požadoval vyloučení. Zbývající nakoupené objemy byly pořízeny u tří jiných výrobců v různých zemích. Mimoto bylo zjištěno, že ačkoliv by většinu ostatních jakostí prodávaných na trhu Společenství skutečně nebylo možno použít jako alternativu sporné jakosti, samotnou spornou jakost lze použít také pro jiná uplatnění a tato jakost je na trhu Společenství k dispozici za ceny podobné cenám ostatních jakostí dovážených z ČLR. S ohledem na výše uvedené skutečnosti bylo nutno odmítnout tvrzení, že by spornou jakost nebylo možno nahradit.
iii) Sporná jakost je kopolymerem, nikoliv homopolymerem
(15)
Po uložení prozatímních opatření uživatel uvedl, že PVA s nízkým obsahem popela je kopolymer, nikoliv homopolymer. Toto tvrzení se zakládalo na skutečnosti, že obsahuje dvě základní složky. Tato otázka byla prověřena a bylo zjištěno, že PVA je výsledkem prvotní homopolymerní polymerizace. Následný proces hydrolýzy je však vždy neúplný (v rozmezí od 84,0 mol % do 99,9 mol %) a do té míry by bylo možno rovněž tvrdit, že PVA obsahuje dvě základní složky a lze na něj odkazovat jako na kopolymer.
(16)
Aby se zamezilo nedorozumění, považovalo se proto za vhodné objasnit definici výrobků stanovenou v prozatímním nařízení. Dotčený výrobek je proto s konečnou platností vymezen jako určité kopolymerní polyvinylalkoholy (PVA) založené na homopolymerní polymerizaci s viskozitou (měřenou ve 4 % roztoku) minimálně 3 mPas a maximálně 61 mPas a se stupněm hydrolýzy minimálně 84,0 mol % a maximálně 99,9 mol % obvykle kódu KN ex 3905 30 00 pocházející z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu.
D. DUMPING
1. Tchaj-wan
(17)
Pokud jde o Tchaj-wan, nebyla uložena žádná prozatímní opatření, jelikož (jak je uvedeno v 29. a 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) u dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z Tchaj-wanu nebyl prozatímně zjištěn žádný dumping.
(18)
Jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jediný spolupracující tchajwanský podnik, společnost Chang Chun Petrochemical Co. Ltd. (dále jen „CCP“) je jediným vyvážejícím výrobcem dotčeného výrobku na Tchaj-wanu a podle údajů Eurostatu jeho vývoz v průběhu období šetření představoval 100 % tchajwanského vývozu do ES.
(19)
Oba výrobci ve Společenství, Kuraray Europe GmbH a Celanese Chemicals Ibérica S.L., uvedli, že společnost CCP v období šetření ve skutečnosti prodávala za dumpingové ceny, a požadovali, aby Komise přehodnotila svá zjištění s ohledem na stanovení dumpingu pro společnost CCP.
1.1 Náklady na suroviny
(20)
Oba výrobci ve Společenství uvedli, že výrobní náklady společnosti CCP byly mnohem vyšší, než zjistila Komise, jelikož náklady na vinylacetátový monomer (dále jen „VAM“), který je hlavní surovinou používanou při výrobě PVA, byly podhodnoceny. V tomto ohledu zdůraznili, že dodavatelem VAM pro společnost CCP je společnost ve spojení. K doložení svých tvrzení předložil jeden výrobce ve Společenství studii o podnikání společnosti CCP týkajícím se PVA, kterou provedla poradenská společnost, jakož i publikace o mezinárodních cenách VAM.
(21)
Předložené informace byly přezkoumány. Ze srovnání cen VAM uvedených ve výše zmíněných publikacích a cen ověřených v průběhu řízení v Asii i v Evropě jednoznačně vyplývá, že ceny uvedené v těchto publikacích jsou nadhodnoceny. Mimoto se v samotných publikacích uvádí, že zveřejněné ceny jsou odhady, že skutečné ceny na trhu mohou být vyšší či nižší a že zveřejněné ceny by měly být použity jako indexy. Ačkoliv takovéto ceny lze použít ke sledování trendů v čase, nezdá se, že představují skutečné ceny.
(22)
Šetření mimoto prokázalo, že se prodeje VAM od spřízněného dodavatele pro společnost CCP uskutečnily za ceny, které odpovídají cenám, jež tento dodavatel účtuje nezávislým odběratelům, a že ceny zaplacené společností CCP za VAM odpovídají cenám hrazeným ostatními výrobci v Asii, zejména v Japonsku.
(23)
Náklady na VAM obsažené ve výše zmíněné studii byly mimoto založeny na vyšší míře spotřeby VAM, než byla skutečná spotřeba společnosti CCP. Vzhledem k tomu, že míra spotřeby VAM závisí na směsi plně a částečně hydrolyzovaného PVA, bylo zjištěno, že skutečná míra spotřeby VAM ve společnosti CCP odpovídá ověřené míře spotřeby ostatních výrobců v Asii i ve Společenství s přihlédnutím k příslušným směsím výrobků.
(24)
Z důvodů podrobně uvedených v 20. až 23. bodě odůvodnění byl proto vyvozen závěr, že náklady společnosti CCP na VAM nebyly podhodnoceny, a tvrzení týkající se této záležitosti byla tudíž odmítnuta.
1.2 Ostatní náklady
(25)
Na základě nákladů obsažených ve výše zmíněné studii jeden ze dvou výrobců ve Společenství tvrdil, že kromě VAM byly podhodnoceny i ostatní prvky nákladů společnosti CCP na výrobu PVA, např. náklady na veřejné služby, jiná výrobní režie a prodejní, správní a režijní náklady. K doložení odhadů nákladů uvedených ve studii však nebyly předloženy žádné konkrétní důkazy.
(26)
Skutečné údaje ověřené u společnosti CCP na místě byly znovu přezkoumány a bylo potvrzeno, že při výpočtu dumpingu byly použity správné náklady. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
1.3 Výpočet běžné hodnoty
(27)
Jeden výrobce ve Společenství uvedl, že by pro společnost CCP měla být běžná hodnota početně zjištěna pro všechny druhy výrobků, jelikož na tchajwanském trhu s PVA panuje zvláštní tržní situace vzhledem k uměle nízkým cenám, zejména v porovnání s cenovým rozpětím zveřejněným pro Asii, a rovněž proto, že se většina tchajwanského domácího prodeje v průběhu období šetření uskutečnila pro odběratele ve spojení.
(28)
Ve skutečnosti nejsou k dispozici žádné důkazy, na jejichž základě by bylo možno považovat tchajwanské ceny při prodeji na domácím trhu za uměle nízké. Zveřejněné ceny PVA jsou pouze cenovým rozpětím velmi obecné povahy uvedeným pro Asii (kromě Číny) jako celek, aniž by byly upřesněny skutečné jakosti nebo druhy výrobků, proto je nelze použít při srovnání cen pro Tchaj-wan. Na základě této skutečnosti nelze považovat tchajwanské ceny při prodeji na domácím trhu za uměle nízké. Co se týká údajné neexistence dostatečných domácích prodejů nezávislým odběratelům, potvrzuje se, že bylo zjištěno, že se prodej nezávislým odběratelům uskutečnil v dostatečném množství, aby bylo možno stanovit běžnou hodnotu.
(29)
Týž výrobce ve Společenství rovněž uvedl, že by vzhledem k údajné zvláštní tržní situaci kvůli uměle nízkým cenám PVA na tchajwanském trhu neměl být zisk použitý v početně zjištěných běžných hodnotách pro společnost CCP založen na ustanoveních čl. 2 odst. 6 základního nařízení.
(30)
Z důvodů uvedených v 28. bodě odůvodnění neexistuje žádný důvod, proč by zisk založený na ustanoveních čl. 2 odst. 6 základního nařízení nebyl vhodný pro početně zjištěné běžné hodnoty. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(31)
Zúčastněným stranám byla sdělena výše uvedená zjištění a byla jim poskytnuta lhůta, během níž se mohly k těmto informacím vyjádřit. Výrobci ve Společenství ani žádná jiná zúčastněná strana nepředložili žádné dodatečné informace, které by změnily Komisí prozatímně stanovený dumping pro Tchaj-wan.
(32)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se potvrzuje, že dumpingové rozpětí stanovené pro Tchaj-wan je nižší než 2 %, vyjádřeno jako procento vývozní ceny, jak je uvedeno v 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto by v souladu s čl. 9 odst. 3 základního nařízení mělo být toto řízení s ohledem na dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z Tchaj-wanu ukončeno.
2. Čínská lidová republika (ČLR)
2.1 Tržní zacházení a individuální zacházení
(33)
Jelikož ohledně určení tržního zacházení a individuálního zacházení nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 31. až 39. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.2 Srovnatelná země
(34)
Oba výrobci ve Společenství, Kuraray Europe GmbH a Celanese Chemicals Ibérica S.L., zopakovali, že pro ČLR mělo být jako srovnatelná země vybráno Japonsko namísto Tchaj-wanu.
(35)
Tito výrobci uvedli, že by Japonsko bylo vhodnější srovnatelnou zemí než Tchaj-wan, jelikož hospodářská soutěž na japonském trhu s PVA je silnější než na tchajwanském trhu, poněvadž: i) na tchajwanském trhu má dominantní postavení jediný tchajwanský výrobce, společnost CCP, zatímco v Japonsku existují čtyři výrobci, ii) dovozy PVA, na něž se vztahuje šetření týkající se Tchaj-wanu, jsou omezené, a iii) domácí poptávka po obdobném výrobku je na Tchaj-wanu nízká.
(36)
Co se týká údajného dominantního postavení společnosti CCP na trhu na Tchaj-wanu, je nutno připomenout, že úroveň hospodářské soutěže je ovlivněna rovněž dovozy a že v tomto ohledu (jak je již uvedeno v 46. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) má Tchaj-wan z hlediska domácí spotřeby ve skutečnosti vyšší podíl dovozů (15 %) než Japonsko (3 %).
(37)
Pokud jde o tvrzení, že se dovozy PVA vztahují hlavně na výrobky, které nepatří do škály výrobků v rámci šetření, toto tvrzení nebylo doloženo dostatečnými důkazy, nebylo proto možné je přijmout.
(38)
Co se týká údajné omezené poptávky po obdobném výrobku na Tchaj-wanu, je nutno zdůraznit, že tchajwanský domácí trh s PVA překračuje 15 000 tun, přičemž se většinou jedná o obdobný výrobek. Ačkoliv jeden výrobce ve Společenství tvrdil, že ve skutečnosti existuje omezená poptávka, jelikož se většina prodejů společnosti CCP uskutečňuje pro odběratele ve spojení, při šetření byl potvrzen opak. Z těchto důvodů bylo tvrzení týkající se omezené poptávky po obdobném výrobku odmítnuto.
(39)
Z důvodů uvedených v 36. až 38. bodě odůvodnění bylo tvrzení o nedostatečné hospodářské soutěži na tchajwanském trhu odmítnuto.
(40)
Jeden výrobce ve Společenství uvedl, že pro trh ČLR je s ohledem na výrobu i prodej japonský trh s PVA mnohem reprezentativnější než Tchaj-wan. I když je tchajwanská výroba a domácí prodej nižší než výroba a domácí prodej v Japonsku, jsou přesto dostatečně významné, aby bylo možné provést srovnání s čínským PVA a jeho vývozem do ES.
(41)
Týž výrobce ve Společenství rovněž uvedl, že by Japonsko bylo vhodnější srovnatelnou zemí než Tchaj-wan, jelikož v Japonsku existují integrovaní i neintegrovaní výrobci PVA, stejně jako v ČLR. Je však důležité zmínit, že ačkoliv je pravda, že v ČLR existují oba typy výrobců, tchajwanský výrobce a jediný spolupracující a prověřený japonský výrobce mají integrované procesy výroby PVA. Tento aspekt nemůže být proto důležitý, pokud jde o upřednostnění Japonska před Tchaj-wanem.
(42)
Týž výrobce ve Společenství rovněž uvedl, že sortimentní skladba a uplatnění PVA na japonském trhu jsou srovnatelnější se sortimentní skladbou a uplatněním v ČLR. V tomto ohledu se potvrzuje, že sortimentní skladba a uplatnění na tchajwanském trhu jsou takové, aby byla zaručena odpovídající srovnatelnost mezi tchajwanským a čínským PVA, přičemž neexistují žádné důkazy, že by japonský PVA zajistil lepší srovnatelnost.
(43)
Pro stanovení spolehlivé běžné hodnoty je dále důležitým prvkem úroveň spolupráce ve vybrané zemi. V Japonsku při šetření spolupracoval pouze jeden ze čtyř výrobců obdobného výrobku, zatímco na Tchaj-wanu byly potřebné údaje k dispozici pro celou zemi vzhledem k tomu, že se šetření vztahovalo na Tchaj-wan. Tchajwanská společnost představovala mnohem vyšší podíl na domácím trhu než jediný spolupracující japonský výrobce, což umožnilo lépe posoudit běžnou hodnotu.
(44)
S ohledem na důvody uvedené v 36. až 43. bodě odůvodnění bylo odmítnuto tvrzení obou výrobců ve Společenství, že Japonsko je nejvhodnější srovnatelnou zemí pro ČLR, a potvrzuje se 40. až 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.3 Běžná hodnota
(45)
Jeden výrobce ve Společenství uvedl, že by běžná hodnota srovnatelné země, Tchaj-wanu, měla být početně zjištěna pro všechny druhy výrobků a zisk použitý v početně zjištěné běžné hodnotě by neměl být založen na ustanoveních čl. 2 odst. 6 základního nařízení, jelikož na Tchaj-wanu panuje zvláštní tržní situace kvůli uměle nízkým cenám.
(46)
Z důvodů podrobně uvedených v 28. až 30. bodě odůvodnění byla tato tvrzení odmítnuta. Na základě těchto skutečností se potvrzuje 47. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.4 Vývozní cena
(47)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vývozní ceny, potvrzuje se 48. až 50. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.5 Srovnání
(48)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně srovnání, potvrzuje se 51. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2.6 Dumpingové rozpětí
(49)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně dumpingového rozpětí, potvrzuje se 52. a 53. bod odůvodnění prozatímního nařízení, podle nichž celostátní dumpingové rozpětí pro ČLR činí 10 %.
E. ÚJMA
1. Výroba ve Společenství a výrobní odvětví Společenství
(50)
Vzhledem k tomu, že nebyly v této věci předloženy žádné nové zásadní informace ani námitky, potvrzuje se 54. až 60. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Spotřeba Společenství
(51)
Při přezkumu statistických údajů Eurostatu a křížové kontrole s informacemi, které jsou dostupné z jiných zdrojů, se zdálo, že dovozy z USA uvedené v prozatímním nařízení byly podhodnoceny, zejména co se týká roku 2003 (viz 80. bod odůvodnění). Proto bylo rozhodnuto nahradit tyto údaje údaji z databáze vývozů USA. Po poskytnutí konečných informací bylo dále zjištěno, že údaje Eurostatu týkající se čínských dovozů PVA byly chybné a bylo třeba je opravit (viz 56. bod odůvodnění).
(52)
V souladu s tím byly údaje o spotřebě revidovány takto:
2003
2004
2005
OŠ
Spotřeba v tunách
143 515
154 263
166 703
166 755
Index (2003 = 100)
100
107
116
116
(53)
To ukazuje, že během posuzovaného období poptávka po dotčeném výrobku vzrostla o 16 %. Ostatní závěry shrnuté v 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zůstávají v platnosti.
(54)
Jelikož v tomto ohledu nebyly předloženy žádné nové a doložené informace nebo tvrzení, potvrzuje se 61. až 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení s výjimkou změn 61. a 64. bodu odůvodnění, jak je uvedeno výše.
3. Dovoz z dotčených zemí
(55)
Jelikož je potvrzeno, že v případě Tchaj-wanu je dumpingové rozpětí minimální, dovozy pocházející z Tchaj-wanu jsou s konečnou platností vyloučeny z posouzení újmy.
(56)
Po poskytnutí konečných informací některé zúčastněné strany vyjádřily vážné pochybnosti, co se týká spolehlivosti údajů Eurostatu o dovozech PVA z ČLR v roce 2003. Tato otázka byla prošetřena a bylo zjištěno, že při hlášení ohledně dotčených dovozů došlo k významnému pochybení. V důsledku toho byly objemy dovozů PVA z ČLR upraveny takto:
Dovozy
2003
2004
2005
OŠ
ČLR (tuny)
16 197
14 710
21 561
21 513
Index (2003 = 100)
100
91
133
133
(57)
Místo poklesu čínských dovozů během posuzovaného období, jak bylo stanoveno v prozatímním stádiu, kdy se vycházelo z chybných údajů za rok 2003, došlo v posuzovaném období ke zvýšení dovozů z ČLR o 33 %, zatímco v roce 2004 poklesly o 9 % ve srovnání s rokem 2003.
(58)
Vzhledem k tomu a vzhledem k revidovaným údajům o spotřebě Společenství (viz 51. bod odůvodnění) se v souladu s tím změnil podíl dovozů z ČLR na trhu v posuzovaném období takto:
Podíl ČLR na trhu
2003
2004
2005
OŠ
Trh Společenství
11,3 %
9,5 %
12,9 %
12,9 %
Index (2003 = 100)
100
84
115
114
(59)
Podíl na trhu, jenž připadal na dovozy z ČLR, se v průběhu posuzovaného období zvýšil o 1,6 procentního bodu. V průběhu období šetření představovaly čínské dovozy 12,9 % celého trhu Společenství.
(60)
Vzhledem k revidovaným údajům o dovozu v roce 2003 byly ceny dovozů pocházejících z ČLR uvedené v 68. bodě odůvodnění prozatímního nařízení odpovídajícím způsobem změněny. Průměrná cena dovozů se tak snížila o 3 %.
Jednotkové ceny
2003
2004
2005
OŠ
ČLR (EUR/t)
1 162
1 115
1 164
1 132
Index (2003 = 100)
100
96
100
97
(61)
Následně po poskytnutí konečných informací žadatel prohlásil, že Komise neměla z výpočtu cenového podbízení vylučovat žádné shodné modely. Tvrdil, že tímto by byly ceny dovozů Společenství z ČLR nadhodnoceny. Pokud jde o tuto otázku, v 70. bodě odůvodnění prozatímního nařízení je skutečně stanoveno, že ze srovnání pro stanovení cenového podbízení byla vyloučena omezená množství druhů výrobku, jelikož se to považovalo za správné vzhledem k tomu, že srovnání jednotlivých druhů výrobku muselo mít smysl a muselo být spravedlivé, a proto nemělo být možné srovnávat mezi standardní jakostí a zvláštní jakostí spadající do definice výrobku.
(62)
Dotčená omezená množství druhů výrobku představovala v průběhu období šetření 34 % čínských dovozů, výrobní odvětví Společenství (ne žadatel) je však vyrábělo ve velmi malém objemu představujícím 0,1-0,5 % jeho prodejů obdobných výrobků v průběhu období šetření. Zatímco dovozy PVA z Číny v rámci těchto omezených množství druhů výrobku se týkaly PVA standardní jakosti, výrobce ve Společenství vyrábějící tato omezená množství druhů výrobku Komisi uvedl, že v jeho případě, pokud jde omezená množství druhů výrobku, se jednalo o vysoce specializované výrobky s velmi omezeným použitím, které nelze nahradit PVA standardní jakosti. Navíc nebyly vyráběny na jeho standardní výrobní lince, ale ve specializovaném závodě v rámci sériového výrobního procesu. Dotčený výrobce ve Společenství rovněž konkrétně oznámil, že tento PVA nekonkuroval PVA standardní jakosti. V souvislosti s tím dospěla Komise k závěru, že pro tato omezená množství druhu výrobku dovážená z ČLR, kterými byl PVA standardní jakosti, neexistovaly žádné shodné jakosti prodávané výrobním odvětvím Společenství. Vzhledem k tomu, že by tak mohl být výpočet cenového podbízení nadále založen na reprezentativních objemech (tj. 54 % dotčených dovozů), bylo rozhodnuto vyloučit tato omezená množství druhů výrobků ze srovnání.
(63)
Na základě výše uvedeného a vzhledem k tomu, že žadatel v námitce neuvedl žádný důkaz o opaku, potvrzuje se, že vyloučení těchto omezených množství druhů výrobku z výpočtu cenového podbízení je oprávněné a tvrzení se proto odmítá.
(64)
Jelikož v tomto ohledu nebyly předloženy žádné nové a doložené informace nebo tvrzení, potvrzuje se 65. až 71. bod odůvodnění prozatímního nařízení s výjimkou údajů o čínském dovozu a podílu na trhu, o čemž bylo pojednáno výše.
4. Situace výrobního odvětví Společenství
(65)
Vzhledem k revidovaným údajům o spotřebě Společenství (viz 51. bod odůvodnění) se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu v posuzovaném období změnil takto:
Podíl výrobního odvětví Společenství
2003
2004
2005
OŠ
Index (2003 = 100)
100
101
96
103
(66)
Jak je uvedeno v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobní odvětví Společenství využilo (pokud jde o objem prodeje) rostoucí poptávky na trhu Společenství.
5. Závěr o újmě
(67)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě Komise rozhodla o uložení prozatímních antidumpingových opatření, několik stran uvedlo, že se většina ukazatelů újmy vyvíjela pozitivně, proto nedošlo k žádné podstatné újmě. Jedna zúčastněná strana dokonce uvedla, že Komise dospěla k závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu, pouze na základě snížení prodejních cen výrobního odvětví Společenství.
(68)
V této souvislosti je nutno připomenout, že se (jak bylo uvedeno v 90. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) v průběhu posuzovaného období řada ukazatelů skutečně vyvíjela pozitivně vzhledem k silné a rostoucí poptávce na trhu Společenství. Stlačení cen na trhu Společenství spojené s celosvětovým silným růstem nákladů na hlavní suroviny však vedlo k negativnímu vývoji všech finančních ukazatelů, například ziskovosti, návratnosti investic a peněžních toků. To je podrobně vysvětleno v 84. a 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Ačkoliv (jak se uvádí v čl. 3 odst. 5 základního nařízení) rozhodující vodítko neposkytuje nezbytně jeden nebo několik relevantních hospodářských činitelů, které jsou v tomto ohledu posuzovány, je zřejmé, že finanční ukazatele patří k hlavním ukazatelům. Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout.
(69)
Jelikož s ohledem na situaci výrobního odvětví Společenství nebyly předloženy žádné nové a doložené informace nebo tvrzení, potvrzuje se 72. až 92. bod odůvodnění prozatímního nařízení s výjimkou 75. a 76. bodu odůvodnění, o nichž bylo pojednáno výše.
F. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Vliv dumpingových dovozů
(70)
Několik zúčastněných stran poukázalo na předběžné zjištění, že mezi rokem 2003 a 2004 čínské dovozy výrazně poklesly. Tyto strany tvrdily, že vzhledem ke skutečnosti, že se v témže období ziskovost výrobního odvětví Společenství výrazně zhoršila o 62 %, nemohlo být stlačení cen způsobeno čínskými dovozy.
(71)
V tomto ohledu je nutno připomenout, že při šetření bylo zjištěno, že ceny dovozů z ČLR byly v období šetření o 3,3 % nižší než ceny výrobního odvětví Společenství a že dovozy z ČLR byly v celém posuzovaném období deklarovány na hranici Společenství s cenami nižšími, než byly ceny dosažené výrobním odvětvím Společenství. Rozdíl mezi dovozními cenami ČLR podle Eurostatu a prodejními cenami výrobního odvětví Společenství se jeví jako významnější v roce 2003 než v období šetření. Na základě takovéto analýzy však není možno vyvodit žádný závěr, pokud jde o cenové podbízení v letech před obdobím šetření; přesné a spolehlivé rozpětí cenového podbízení lze vypočítat pouze pro období šetření, jelikož tento výpočet je nutno provést na základě porovnání jednotlivých modelů a po náležité úpravě s ohledem na náklady (po) dovozu a rozdíly v úrovni obchodu. Takovéto údaje byly k dispozici pouze pro období šetření. Nebylo proto možno vyvodit žádný závěr, zda ceny dovozů z ČLR byly nižší než ceny výrobního odvětví Společenství v celém posuzovaném období.
(72)
Při šetření bylo dále zjištěno, že na trhu došlo k významnému stlačení cen. Toto stlačení cen způsobilo újmu vzhledem k silnému růstu nákladů na hlavní suroviny v témže období, jak je uvedeno v 78. a 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Na základě obdržených připomínek, které byly zmíněny v 70. bodě odůvodnění, byl vývoj cen surovin v posuzovaném období analyzován pro jednotlivé roky. Jak je zmíněno v 78. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, hlavní surovinou pro výrobu PVA je vinylacetátový monomer (dále jen „VAM“). Připadá na něj přibližně 65 % nákladů na výrobu PVA. V níže uvedené tabulce jsou uvedeny náklady na VAM na tunu PVA během posuzovaného období:
Výrobní odvětví Společenství
2003
2004
2005
OŠ
Náklady na VAM na tunu PVA
Index
100
107
119
130
(73)
Z analýzy vyplynulo, že v roce 2004 byl nárůst nákladů na suroviny v porovnání s růstem těchto nákladů v roce 2005 a v období šetření mírný. S ohledem na tento vývoj cen surovin, který nejlépe dokládá výše uvedený vývoj nákladů na VAM a který příliš neodpovídal vývoji ziskovosti, lze vyvodit závěr, že prudký pokles ziskovosti v roce 2004 byl způsoben spíše 7 % poklesem prodejních cen výrobního odvětví Společenství (jak je uvedeno v 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) než zvýšením nákladů na suroviny.
(74)
V souvislosti s výše uvedeným byly podíly na trhu v roce 2004 dále analyzovány jak v absolutním vyjádření, tak ve srovnání s rokem 2003 za účelem zjištění, zda dumpingové dovozy měly samy o sobě podstatný dopad na újmu. Bylo zjištěno, že v průběhu roku 2004 výrobní odvětví Společenství zvýšilo svůj podíl na trhu o 1 %. Čínské dovozy zároveň přišly o 16 % podílu na trhu. Výsledkem bylo to, že během roku 2004 podíl výrobního odvětví Společenství na trhu představoval více než čtyřnásobek podílu ČLR. Za těchto okolností se skutečně zdálo obtížné přičíst stlačení cen v rozhodujícím roce 2004 dovozům z ČLR, jelikož jejich množství bylo poměrně nízké a silně se snižovalo.
(75)
Po poskytnutí konečných informací výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že i při nízkém podílu na trhu se dumpingovým dovozům podařilo přivodit vážné narušení na trhu vzhledem k povaze daného obchodu. Tvrdilo, že Komise by namítla, že PVA je komoditou a že nejnižší cena zaznamenaná na trhu velkou měrou určuje tržní cenu, které se ostatní výrobci musí přizpůsobit, pokud si chtějí udržet zakázky. Je třeba jasně stanovit, že Komise při zveřejnění konečných informací pouze citovala tvrzení žadatele a nijak ho nepotvrdila. Žadatel dále namítal, že tento údajný vliv dovozů z ČLR na prodejní ceny výrobního odvětví Společenství by byl prokázán klesající tendencí prodejních cen výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období, zatímco ceny hlavní suroviny, VAM, stoupaly. Výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že nebylo schopno přenést nárůst cen surovin na své odběratele kvůli silnému cenovému tlaku ze strany dumpingových dovozů, což vedlo k výraznému snížení ziskovosti, návratnosti investic a peněžních toků.
(76)
Nicméně při podrobnějším přezkoumání vývoje se zdá, že k značnému zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství došlo zejména v období od roku 2004 do období šetření. V roce 2003, kdy podíl dovozů z ČLR na trhu činil 11,3 % a prodejní ceny se od následujících let příliš nelišily, si výrobní odvětví Společenství vedlo uspokojivě, zejména co se týká ziskovosti. Toto hodnocení dokládá skutečnost, že dokonce výrobní odvětví Společenství označilo rok (2002 a) 2003 za rok „před značným proniknutím dumpingových dovozů na trh Společenství“. To bylo potvrzeno zjištěními šetření, proto se v 131. bodě odůvodnění prozatímního nařízení mělo za to, že v roce 2003 na trhu Společenství existovala normální konkurenční situace. To nezpochybnila žádná ze zúčastněných stran a znamená to, že v roce 2003 bylo narušení obchodu omezené, pokud k němu vůbec došlo. Naopak v roce 2004, kdy se dovozy z ČLR snížily, zatímco prodejní ceny byly poměrně stálé, se finanční situace výrobního odvětví Společenství náhle výrazně zhoršila.
(77)
Po poskytnutí konečných informací výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že Komise nesprávně vyvodila, že dumpingové dovozy musely být hlavní příčinou újmy. V tomto ohledu se poznamenává, že Komise nespatřovala v dumpingových dovozech hlavní příčinu újmy. V čl. 3 odst. 6 základního nařízení se stanoví, že „objem a/nebo cena (…) mají na výrobní odvětví Společenství nepříznivé účinky (…) a že tyto účinky dosahují takových rozměrů, že mohou být označeny jako závažné“ (zdůr. aut.).
(78)
Další analýza skutečností zjištěných v průběhu šetření ukázala, že dumpingové dovozy samy o sobě měly dopad na nepříznivý stav výrobního odvětví Společenství, avšak vzhledem k jejich celkovému omezenému podílu na trhu ve srovnání s rostoucím podílem na trhu výrobního odvětví Společenství a chybějící jasné časové shodě mezi dumpingovými dovozy a nejnepříznivějším stavem výrobního odvětví Společenství není tento dopad považovaný za závažný.
(79)
Na základě výše uvedeného nelze učinit závěr, že by dumpingové dovozy měly dopad na újmu způsobenou výrobnímu odvětví Společenství, která by mohla být označena jako závažná.
2. Vliv dalších faktorů
(80)
Po uložení prozatímních opatření byly získány informace, které poukazovaly na neúplnost údajů Eurostatu, pokud jde o dovoz z USA. Nahlášený objem se zdál být příliš nízký v porovnání s údaji o vývozu pocházejícími z databáze USA, avšak rovněž s jinými zdroji. Údaje o těchto dovozech bylo proto nutno revidovat a bylo zjištěno, že je nejvhodnější nahradit je údaji získanými z databáze vývozů USA, přičemž hodnoty přepočtené na eura byly náležitě upraveny na úroveň CIF hranice Společenství. Dopad revidovaných objemů dovozu z ČLR v roce 2003 na vypočtenou spotřebu ve Společenství rovněž ovlivnil podíly na trhu jiných zemí v daném roce. Tabulky v 97. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto změnily takto:
Dovozy pocházející z jiných třetích zemí (množství)
Dovoz (tuny)
2003
2004
2005
OŠ
USA
19 804
26 663
25 771
26 298
Index (2003 = 100)
100
135
130
133
Japonsko
13 682
11 753
12 694
14 151
Index (2003 = 100)
100
86
93
103
Tchaj-wan (rozpětí)
11 000-14 000
13 000-16 500
10 000-13 000
9 000-12 000
Index (2003 = 100)
100
118
88
83
Dovozy pocházející z jiných třetích zemí (průměrná cena)
Průměrná cena (EUR)
2003
2004
2005
OŠ
USA
1 308
1 335
1 446
1 416
Index (2003 = 100)
100
102
111
108
Japonsko
1 916
1 532
1 846
1 934
Index (2003 = 100)
100
80
96
101
Tchaj-wan
1 212
1 207
1 308
1 302
Index (2003 = 100)
100
100
108
108
Podíly na trhu
Podíl na trhu (%)
2003
2004
2005
OŠ
USA
13,8 %
17,3 %
15,5 %
15,8 %
Japonsko
9,5 %
7,6 %
7,6 %
8,5 %
Tchaj-wan (index)
100
109
76
71
(81)
Ve srovnání s prozatímním nařízením spočívá hlavní rozdíl v množství dovozů z USA a v tendenci, kterou lze s ohledem na tento dovoz zaznamenat. V průběhu posuzovaného období došlo pouze k mírnému nárůstu dovozů PVA z USA, tj. zvýšení o 2 procentní body s ohledem na podíl na trhu, zatímco v prozatímním nařízení byl vyvozen nesprávný závěr, že se v daném období tento dovoz zdvojnásobil. Ceny CIF hranice Společenství se u těchto dovozů zdají být obecně vyšší, než k jakým dospěl prozatímní závěr, a sice v období šetření byly vyšší o 4,3 %. Ostatní závěry ohledně těchto dovozů shrnuté v 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení zůstávají v platnosti.
(82)
Podle 97. a 99. bodu odůvodnění prozatímního nařízení vyjádřilo několik zúčastněných stran vyjádřilo vážné pochybnosti, co se týká spolehlivosti cen Eurostatu u japonských dovozů, jelikož průměrné jednotkové ceny těchto dovozů byly značně vyšší než jednotkové ceny PVA z jiných zdrojů. Jedna zúčastněná strana uvedla, že by vysoká průměrná prodejní cena mohla vyplývat z nesprávného zahrnutí jiných, dražších výrobků, např. PVB. V tomto ohledu je důležité zdůraznit, že tyto údaje byly podrobně ověřeny a že na základě této analýzy byl vyvozen závěr, že (jak je uvedeno v 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) japonské dovozy nemohly přispět k negativnímu vývoji cen, který vedl k závažnému zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství. Pro úplnost a přehlednost je níže uvedeno shrnutí této analýzy.
(83)
Další zkoumání údajů Eurostatu týkajících se dovozů z Japonska potvrdilo, že tyto údaje nezahrnovaly žádné jiné výrobky kromě PVA, a že tudíž údaje nebyly navýšeny dražšími výrobky. Jak již bylo uvedeno v podnětu, japonské dovozy PVA zahrnovaly určité omezené množství jiného PVA, než je obdobný výrobek, pravděpodobně s podstatně vyššími jednotkovými cenami. V průměrné hodnotě vypočtené pro japonské dovozy na základě statistických údajů nebylo možno cenový vliv těchto jiných jakostí PVA neutralizovat, jelikož tyto údaje neodlišují obdobný výrobek od ostatních jakostí PVA. Avšak s přihlédnutím k přibližnému objemu těchto dovozů na základě údajů uvedených v podnětu a s ohledem na průměrnou cenu vypočítanou pro všechny japonské dovozy PVA v průběhu období šetření bylo zjištěno, že je velmi nepravděpodobné, že by vyloučení jakostí PVA, které nepatří do definice výrobku, vedlo k průměrné ceně CIF hranice Společenství u obdobného výrobku, jež by v průběhu období šetření byla nižší než prodejní ceny Společenství. Mimoto bylo možno během období šetření ověřit kolem 25 % japonských dovozů a tyto dovozy se týkaly jakostí PVA, které patří do definice výrobků. Tyto prodeje se uskutečnily pro strany ve spojení, tj. za vnitropodnikové ceny, a bylo zjištěno, že ceny při dalším prodeji těchto nákupů prvním nezávislým odběratelům ve Společenství byly v průměru o 8-10 % vyšší než ceny, jež mohlo získat výrobní odvětví Společenství. Proto byl vyvozen závěr a nadále platí, že neexistují žádné signály, že by japonské dovozy PVA v období šetření byly nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, a proto se nemá za to, že tyto dovozy přispěly k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
(84)
Několik zúčastněných stran zpochybnilo rovněž to, jak se japonským dovozům podařilo zachovat velký podíl na trhu s tak vysokými cenami, jestliže na trhu Společenství panovala silná cenová soutěž. V tomto ohledu je nutno za prvé uvést, že (jak je zmíněno v 83. bodě odůvodnění) zahrnutí jiných, dražších jakostí PVA jistě navýšilo průměrné hodnoty Eurostatu, pokud jde o japonské dovozní ceny. Na základě ověřených údajů týkajících se přibližně 25 % japonských dovozů se zdá, že průměrné ceny těchto dovozů prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství jsou o 8-10 % vyšší než ceny výrobního odvětví Společenství. To není výsledkem přesného srovnání jednotlivých jakostí. Jedná se spíše o pravděpodobný a přibližný cenový rozdíl mezi průměrnými prodejními cenami části japonských dovozů a průměrnými prodejními cenami dosaženými výrobním odvětvím Společenství. Na základě těchto skutečností není výsledek analýzy japonských dovozních cen v rozporu se závěrem, že tržní ceny ve Společenství byly skutečně sníženy, a toto tvrzení je odmítnuto.
(85)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že se objem tchajwanských dovozů v období od roku 2003 do roku 2006 zvýšil, na rozdíl od zjištění Komise, které konstatuje snížení podílu na trhu, a že průměrné ceny těchto dovozů vzrostly méně, než zjistila Komise. Toto tvrzení bylo založeno na analýze údajů Eurostatu. V této souvislosti je nutno podotknout, že (jak je uvedeno ve 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) byly použity skutečné údaje jediného tchajwanského výrobce, jelikož ten při šetření plně spolupracoval. Tyto ověřené údaje byly považovány za spolehlivější než údaje Eurostatu, zejména vzhledem k tomu, že tento výrobce v průběhu celého posuzovaného období prodával rovněž významná množství PVA, na něž se vztahoval kód KN ex 3905 30 00, nepatřily však do definice výrobku. Tvrzení této zúčastněné strany bylo proto nutno odmítnout.
(86)
Jiná zúčastněná strana s ohledem na analýzu Komise týkající se cen dovozů z USA tvrdila, že ke snížení cen na trhu Společenství přispěly tchajwanské dovozy. Tato strana uvedla, že pro účely výpočtu průměrných cen prodeje prvnímu nezávislému odběrateli Komise upravila ceny dovozů z USA podle údajů Eurostatu, které již byly vyšší než tchajwanské ceny, směrem nahoru a tyto ceny (takto upravené) byly následně na přibližně stejné úrovni jako ceny výrobního odvětví Společenství. Proto byly tchajwanské ceny, jež nebylo nutno upravovat, nižší než ceny výrobního odvětví Společenství a přispěly k újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství.
(87)
Toto tvrzení bylo nutno odmítnout. Ve skutečnosti jsou ceny tchajwanských dovozů uvedené v 97. a 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení cenami na úrovni CIF hranice Společenství. Pro účely výpočtu cenového podbízení byla provedena řada úprav těchto cen (dovozní clo, náklady po dovozu, úroveň obchodu). V tomto případě byla úprava s ohledem na úroveň obchodu značná, jelikož prakticky veškerý prodej se uskutečnil prostřednictvím obchodníků/distributorů ve Společenství. Následné výpočty cenového podbízení pak bylo možno provést na úrovni PCN (kódové číslo výrobku), což vedlo k velmi přesným údajům, jež skutečně neprokazovaly cenové podbízení.
(88)
Několik zúčastněných stran uvedlo, že si pokles ziskovosti přivodilo výrobní odvětví Společenství samo. Tyto strany tvrdily, že kvůli vytvoření dodatečné výrobní kapacity v roce 2004 se výrobní odvětví Společenství potýkalo s velkými dodatečnými objemy vyrobeného PVA, jež muselo prodat. Zúčastněné strany tvrdily, že se samotný žadatel podílel na agresivní politice cenového podbízení ve vztahu ke všem ostatním dodavatelům PVA s cílem maximalizovat své objemy prodeje a vyloučit ostatní soutěžitele z trhu. Podle těchto stran to vysvětluje snížení cen PVA v průběhu posuzovaného období. Tyto strany se domnívaly, že čínští výrobci se spíše řídili vývojem cen, než že by jej určovali.
(89)
Pokud jde o toto tvrzení, šetření skutečně prokázalo, že investice vynaložené výrobním odvětvím Společenství do zvýšení výrobní kapacity umožnily výrobnímu odvětví Společenství prodat na trhu Společenství značné dodatečné objemy. Tato skutečnost na straně jedné prokazuje, že toto investiční rozhodnutí bylo vzhledem k očekávanému růstu trhu správným rozhodnutím. Spotřeba PVA na trhu Společenství v průběhu posuzovaného období silně vzrostla, jak je vysvětleno v 51. až 53. bodě odůvodnění, a to vedlo k celkovému zvýšení prodeje. Analýza údajů z období po období šetření (červenec 2006 až září 2007) týkající se spotřeby Společenství a prodeje na základě údajů Eurostatu a údajů, které poskytly strany, jichž se šetření týkalo, potvrdily, že spotřeba významně vzrostla a že výrobní odvětví Společenství dále zvýšilo své objemy prodeje o 10 %.
(90)
Zároveň však bylo při šetření zjištěno, že by závod na výrobu PVA měl vyrábět nepřetržitě, aby bylo dosaženo co nejvyšší efektivnosti. Tak tomu bylo i v případě výrobního odvětví Společenství. Šetřením bylo zjištěno, že se v důsledku rozšíření kapacity, k němuž došlo v období od roku 2004 do roku 2006, objem výroby od roku 2004 značně zvýšil. Výrobní odvětví Společenství po poskytnutí konečných informací namítlo, že další linka pro výrobu PVA byla k dispozici až od roku 2005 a že tudíž v roce 2004 nebyla žádná dodatečná kapacita. Šetření však ukázalo, že výrobní kapacita byla během roku 2004 o 7 % vyšší než v roce 2003. Výrobní odvětví Společenství současně snížilo své prodejní ceny o 7 % a v roce 2005, kdy výrobní kapacita dosáhla 129 % kapacity z roku 2003, byly ceny oproti úrovni z roku 2003 stále o 5 % nižší, a to navzdory velkému nárůstu nákladů na suroviny, jak bylo uvedeno v 72. bodě odůvodnění (+ 19 % v případě VAM). Výrobní odvětví Společenství mezitím zvýšilo své objemy prodeje nezávislým odběratelům o 12 % a v roce 2005 tento prodej zvýšilo o dalších 10 procentních bodů. Na základě toho se zdá, že může existovat souvislost mezi prodejními cenami výrobního odvětví Společenství a množstvím vyrobeného PVA.
(91)
Dvě zúčastněné strany tvrdily, že negativní vývoj hlavních finančních ukazatelů způsobily investice do výrobní kapacity, jelikož jejich náklady měly značný vliv na ziskovost výrobního odvětví Společenství. V tomto ohledu bylo při šetření zjištěno, že (jak se uvádí v 103. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) bylo možno stanovit náklady spojené s rozšířením výrobní kapacity a že tyto náklady neměly významný vliv na výrazně nepříznivý trend zaznamenaný ve vývoji finanční situace výrobního odvětví Společenství. Tvrzení, že tyto náklady způsobily značné zhoršení nejdůležitějších finančních ukazatelů výrobního odvětví Společenství, bylo proto nutno odmítnout.
(92)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že údaje žadatele o ziskovosti nepříznivě ovlivnilo stanovení cen prodejů pro vlastní spotřebu. V tomto ohledu je nutno poznamenat, že prodej PVA stranám ve spojení byl podrobně prověřen. Za prvé, tento prodej byl oddělen od prodeje nezávislým stranám. Nebyl proto zahrnut ve finančních ukazatelích uvedených v 84. a 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jak se výslovně uvádí v 84. bodě odůvodnění. Za druhé, ověření prodeje pro vlastní spotřebu prokázalo, že stanovení cen tohoto prodeje, který v průběhu období šetření představoval méně než 20 % celkového prodeje výrobního odvětví Společenství, nemělo nepříznivý účinek na oznámený výsledek o prodeji PVA nezávislým stranám, který uskutečnilo výrobní odvětví Společenství. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.
(93)
Jiná zúčastněná strana tvrdila, že negativní vývoj hlavních finančních ukazatelů výrobního odvětví Společenství způsobil údajně stlačený stavební trh v Německu v prvních letech posuzovaného období. K doložení tohoto tvrzení však nebyly předloženy žádné důkazy a statistické údaje jednoznačně ukazují trend zvyšování spotřeby PVA, a v případě PVB dokonce ještě výraznější trend zvyšování spotřeby. Tvrzení bylo proto odmítnuto.
(94)
Po poskytnutí konečných informací výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že zaměřením na roky 2003 a 2004 nebyla provedena dostatečná analýza příčinných souvislostí v období 2004 až 2006. V tomto ohledu je třeba za prvé poznamenat, že roky 2003 a 2004 jsou první dva roky posuzovaného období a jako takové rozhodně nemohou být považované za „zastaralé“. Navíc, jak je shrnuto v 91. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ze skupiny ukazatelů újmu vykázaly finančních ukazatele, zatímco většina ostatních ukazatelů vykázala pozitivní vývoj. Za takové situace je jen logické, že orgán provádějící šetření věnuje více pozornosti období, kdy došlo k největšímu zhoršení finančních ukazatelů, kterým byl rok 2004, kdy se ziskovost výrobního odvětví Společenství snížila o 62 %, jeho návratnost investic se snížila o 83 % a peněžní tok se snížil o 45 %. A jak dokazují 70. až 93. body odůvodnění, má se za to, že se analýza příčinných souvislostí neomezuje na roky 2003 a 2004 a že pokrývá celé posuzované období, tj. od roku 2003 do konce období šetření (září 2006). Tvrzení se proto odmítá.
3. Závěr ohledně příčinných souvislostí
(95)
Nakonec, po další analýze vyvolané připomínkami, které byly obdrženy po uložení prozatímních opatření, nelze potvrdit, že by dumpingové dovozy měly podstatný dopad na újmu způsobenou výrobnímu odvětví Společenství. Vzhledem k i) poměrně omezenému a jen mírně se zvyšujícímu podílu dumpingových dovozů z ČLR na trhu (z 11,3 % na 12,9 %) a mnohem významnějšímu a mírně se zvyšujícímu podílu prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu (v průběhu období šetření více než trojnásobek podílu ČLR na trhu) a ii) omezenému, i když ne nevýznamnému, cenovému podbízení ze strany dovozů z ČLR lze vyvodit závěr, že nízké ceny na trhu Společenství v kontextu zvyšujících se cen surovin, které se výrazně podílely na újmě, již utrpělo výrobní odvětví Společenství, nelze přičíst dumpingovým dovozům z ČLR. Příčinnou souvislost ve smyslu čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení mezi dumpingovými dovozy z ČLR a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, nelze proto dostatečně zjistit.
G. ZÁVĚR
(96)
Řízení by proto mělo být zastaveno, jelikož dumpingové rozpětí stanovené pro Tchaj-wan je nižší než 2 %, a co se týká dovozů pocházejících z ČLR, chybí důkaz příčinné souvislosti mezi dumpingem a újmou,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Antidumpingové řízení týkající se dovozů kopolymerních polyvinylalkoholů (PVA) založených na homopolymerní polymerizaci s viskozitou (měřenou ve 4 % roztoku) minimálně 3 mPas a maximálně 61 mPas a se stupněm hydrolýzy minimálně 84,0 mol % a maximálně 99,9 mol % kódu KN ex 3905 30 00 pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu se tímto zastavuje.
Článek 2
Částky zajištěné formou prozatímního antidumpingového cla uloženého podle nařízení Komise (ES) č. 1069/2007 na dovozy některých polyvinylalkoholů ve formě homopolymerových pryskyřic s viskozitou (měřenou ve 4 % roztoku) minimálně 3 mPas a maximálně 61 mPas a se stupněm hydrolýzy minimálně 84,0 mol % a maximálně 99,9 mol % kódu KN ex 3905 30 00 (kód TARIC 3905300020) pocházejících z Čínské lidové republiky se uvolní.
Článek 3
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 17. března 2008.
DECISIÓN DE LA COMISIÓN
de 17 de marzo de 2008
por la que se da por concluido el procedimiento antidumping relativo a las importaciones de alcohol polivinílico originario de la República Popular China y de Taiwán y se liberan los importes garantizados por los derechos provisionales impuestos
(2008/227/CE)
LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 384/96 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 9,
Previa consulta al Comité Consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. MEDIDAS PROVISIONALES
(1)
El 19 de diciembre de 2006, la Comisión publicó un anuncio de inicio de un procedimiento antidumping relativo a las importaciones en la Comunidad de alcohol polivinílico (PVA) originario de la República Popular China y de Taiwán (2). El 17 de septiembre de 2007, la Comisión, mediante el Reglamento (CE) no 1069/2007 (3) («el Reglamento provisional»), estableció un derecho antidumping provisional sobre el PVA originario de la República Popular China. Con respecto a Taiwán, no se ha impuesto ninguna medida provisional.
(2)
Según lo establecido en el considerando 13 del Reglamento provisional, la investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de octubre de 2005 y el 30 de septiembre de 2006 («el período de investigación»). En cuanto a las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio, la Comisión analizó datos que cubrían el período comprendido entre el 1 de enero de 2003 y el fin del período de investigación («el período considerado»).
B. PROCEDIMIENTO ULTERIOR
(3)
A raíz de la decisión de establecer derechos antidumping provisionales sobre las importaciones de PVA procedentes de la República Popular China y de no imponer tales medidas sobre las importaciones de Taiwán, varias partes interesadas presentaron comentarios por escrito. También se concedió a las partes que lo solicitaron la oportunidad de ser oídas. La Comisión siguió recabando y verificando toda la información que consideró necesaria para llegar a sus conclusiones definitivas.
(4)
La Comisión profundizó la investigación con respecto a los aspectos relativos al interés de la Comunidad y, excepcionalmente, permitió que los usuarios pertenecientes a la industria del papel, un sector importante de usuarios que no había cooperado hasta entonces, respondiera a un cuestionario destinado a los usuarios.
(5)
Se informó a todas las partes de los hechos y consideraciones esenciales que motivaban la intención de concluir el procedimiento relativo a las importaciones de PVA procedentes de la República Popular China y de Taiwán, así como de liberar los importes garantizados por el derecho provisional. También se les concedió un plazo para que pudieran presentar observaciones después de dicha comunicación de información.
(6)
Se tuvieron en cuenta los comentarios orales y escritos presentados por las partes interesadas y, cuando se consideró pertinente, se modificaron las conclusiones en consecuencia.
C. PRODUCTO EN CUESTIÓN Y PRODUCTO SIMILAR
(7)
El mismo usuario comunitario mencionado en el considerando 16 del Reglamento provisional reiteró y profundizó sus argumentos para excluir de la definición del producto una determinada calidad («la calidad impugnada»), que denominó «PVA NMWD con bajo contenido de cenizas» y que compró, entre otros, a la República Popular China. Este usuario sostenía i) que la Comisión no había aportado suficientes razones para considerar que la calidad impugnada compartía sus características físicas y técnicas con las demás calidades del producto incluidas en la definición de este e insistió además ii) en que dicha calidad tiene usos finales muy específicos. Por otra parte, alegó iii) que la calidad impugnada era, según él, un copolímero y no entraba, por tanto, dentro de la definición del producto.
(8)
Antes de discutir detalladamente las alegaciones de este usuario, hay que señalar que el contenido de cenizas en el PVA es una impureza. Cuanto menor sea el contenido de cenizas, más puro es el PVA. En segundo lugar, el concepto de «bajo contenido de cenizas» es subjetivo. No hay una norma acordada al respecto, es decir que cada productor tiene su propio límite máximo para establecer si un PVA tiene o no un bajo contenido de cenizas. Se ha visto que en la práctica esto significa que hay diferencias importantes: entre los productores investigados, ese límite máximo de cenizas en el PVA oscilaba entre un 0,09 % y un 0,5 %. El usuario en cuestión no era de los más restrictivos, es decir que su límite máximo de cenizas sería considerado bastante alto por otras partes interesadas.
(9)
Las cuestiones planteadas por esta parte y mencionadas en el considerando 7 se han examinado detenidamente y pueden resumirse del siguiente modo:
i) la calidad impugnada tendría características físicas y técnicas diferentes
(10)
Se recuerda que las características físicas y técnicas básicas del producto en cuestión se definieron provisionalmente en el considerando 14 del Reglamento provisional. En ese considerando, el producto en cuestión se define como una clase específica de resina con determinados parámetros técnicos. Los parámetros mencionados en esta definición del producto y utilizados para distinguir entre el producto en cuestión y otras calidades de PVA se refieren a la viscosidad (3 mPas-61 mPas, medida en una solución al 4 %) y a la hidrólisis (84,0 mol %-99,9 mol %).
(11)
Todas las calidades incluidas en la definición del producto se mencionan algunas veces como calidades estándar, lo que significa que pueden fabricarse todas en una línea de producción de PVA estándar y que los costes de producción de dichas calidades son semejantes. Es lo contrario de lo que ocurre con las calidades clasificadas en el mismo código NC, pero excluidas de la definición del producto: no pueden fabricarse en una línea de producción de PVA estándar, requieren una tecnología de fabricación diferente, así como equipo adicional, y los costes de producción pueden ser, por tanto, muy diferentes. Las calidades no incluidas en la definición del producto tienen también características muy diferentes cuando se comparan con las incluidas en la definición del producto. Por lo que se refiere al grado de viscosidad y la hidrólisis: i) las calidades de baja viscosidad son PVA de bajo peso molecular, difíciles de manipular, entre otras cosas, que hacen que el rendimiento de la producción sea bajo, mientras que ii) las calidades de alta viscosidad, también difíciles de manipular, se utilizan para revestimientos de papel brillante de gama alta, un tipo de aplicación muy especial en la que deben evitarse las fisuras no deseadas que se forman normalmente, iii) las calidades con un alto grado de hidrólisis se utilizan sobre todo para esta aplicación, y iv) las calidades de PVA con un bajo grado de hidrólisis no son solubles en agua o forman soluciones inestables con el agua. Dichos productos se utilizan esencialmente para la producción de PVC en suspensión y, a altas temperaturas, se desprenderán de la solución.
(12)
El usuario alegó que para producir la resina de PVB que necesitaría para producir su película de PVB, seis características del PVA eran absolutamente importantes. La combinación de los parámetros de esas seis características haría que la calidad impugnada fuera única en comparación con otras calidades de PVA en el mercado. Al analizar esta alegación, se constató en efecto que para algunas aplicaciones las especificaciones técnicas pueden ser más estrictas que para otras. No obstante, al mismo tiempo se estableció que, de hecho, todas las calidades, incluidas las que entran dentro de la definición del producto y a las que a veces se alude como «calidades estándar», tienen una combinación única de características. En función de la aplicación deseada, se elegiría una u otra calidad. Esto es válido no solo para la aplicación del usuario en cuestión, sino también para otras aplicaciones. En consecuencia, hay que rechazar la alegación.
ii) la calidad impugnada tendría usos finales muy específicos
(13)
El usuario en cuestión rebatió también el informe de la Comisión sobre el mercado de usuarios de PVA y alegó en concreto que el mercado de usuarios de PVB era muy diverso. A este respecto, ya se indicó en el Reglamento provisional que el usuario utilizaba esta calidad de PVA para la producción de PVB, que es la aplicación más importante en la Comunidad y representa entre el 25 % y el 29 % del consumo de PVA, así como la aplicación que más crece debido al gran aumento de la demanda de película de PVB. Aún más adelante, la investigación mostró también que casi el 90 % del PVB producido en la Comunidad se utiliza por lo tanto para la producción de película de PVB, que es también la aplicación final por parte del usuario en cuestión (pero no es el único productor de película de PVB en la Comunidad). En consecuencia, se confirma, tal como se indicó en el considerando 17 del Reglamento provisional, que el uso específico de esta parte interesada constituye una de las principales aplicaciones, que, en vista de su importancia en el mercado, no puede considerarse «no estándar».
(14)
En cuanto a su presunto uso específico, el usuario en cuestión sostuvo también que la calidad impugnada no podía sustituirse por otros modelos que ilustraran este uso final específico. A este respecto, se estableció en primer lugar que este usuario no compraba exclusivamente al productor chino en cuestión y que ya tenía varias fuentes alternativas. De hecho, durante el período de investigación, menos del 5 % de sus compras de PVA para las que solicitaba la exclusión procedían del productor de la República Popular China. El resto de sus compras procedían de otros tres productores de diferentes países. Por otra parte, se estableció que, aunque la mayoría de las demás calidades vendidas en el mercado de la Comunidad no podían utilizarse de hecho como alternativa a la calidad impugnada, esta última podía utilizarse también en otras aplicaciones y se ponía a disposición en el mercado de la Comunidad a precios similares a los de otras calidades importadas de la República Popular China. Teniendo en cuenta lo anterior, debe rechazarse la alegación de que la calidad impugnada no podría sustituirse.
iii) la calidad impugnada sería un copolímero, no un homopolímero
(15)
A raíz de la imposición de las medidas provisionales, el usuario alegó que el PVA con bajo contenido de cenizas era un copolímero y no un homopolímero. Esta alegación se basaba en que contiene dos componentes básicos. Se investigó esta cuestión y se constató que el PVA es resultado de una polimerización homopolimérica inicial. Sin embargo, el proceso de hidrólisis posterior es siempre incompleto (entre 84,0 mol % y 99,9 mol %) y, en esta medida, podría alegarse también que el PVA contiene dos componentes básicos y es posible referirse a él como copolímero.
(16)
A fin de evitar cualquier confusión, se consideró apropiado precisar la definición del producto establecida en el Reglamento provisional. Por lo tanto, el producto en cuestión se define definitivamente como determinados alcoholes polivinílicos copoliméricos (PVA) basados en una polimerización homopolimérica con una viscosidad (medida en una solución al 4 %) mínima de 3 mPas y máxima de 61 mPas, y con un grado de hidrólisis mínimo de 84,0 mol % y máximo de 99,9 %, originarios de la República Popular China y de Taiwán, y normalmente clasificados en el código NC ex 3905 30 00.
D. DUMPING
1. Taiwán
(17)
Con respecto a Taiwán, no se impusieron medidas provisionales, ya que, como se indica en los considerandos 29 y 30 del Reglamento provisional, no se constató provisionalmente que hubiera dumping en las importaciones del producto en cuestión originario de Taiwán.
(18)
Como se indica en el considerando 30 del Reglamento provisional, la única empresa taiwanesa que cooperó, Chang Chun Petrochemical Co. Ltd. (CCP), es el único productor exportador del producto en cuestión en Taiwán y representó el 100 % de las exportaciones de Taiwán a la CE durante el período de investigación, según los datos de Eurostat.
(19)
Ambos productores comunitarios, Kuraray Europe GmbH y Celanese Chemicals Ibérica SL, alegaron que CCP realizaba de hecho dumping durante el período de investigación y solicitaron a la Comisión que reconsiderara sus conclusiones sobre la determinación del dumping con respecto a CCP.
1.1. Costes de las materias primas
(20)
Ambos productores comunitarios alegaron que el coste de producción de CCP era mucho más elevado que el que había constatado la Comisión, ya que se habían subestimado los costes del monómero de acetato de vinilo (VAM), que es la principal materia prima utilizada en la producción de PVA. Subrayaron a este respecto que el suministrador de VAM a CCP es una empresa vinculada. En apoyo de estas alegaciones, un productor comunitario presentó un estudio sobre las transacciones de PVA de CCP efectuado por una empresa consultora, así como publicaciones sobre los precios internacionales del VAM.
(21)
Se examinó la información presentada. La comparación entre los precios del VAM que figuran en las publicaciones mencionadas anteriormente y los precios verificados en el transcurso del procedimiento en Asia y en Europa muestra claramente que los precios enumerados en dichas publicaciones están subestimados. Además, en las propias publicaciones se declara que los precios publicados son estimaciones, que los precios reales del mercado pueden ser más altos o más bajos y que lo mejor es utilizar esos precios como índices. En efecto, aunque tales precios pueden utilizarse para controlar las tendencias a lo largo del tiempo, no parecen representar los precios reales.
(22)
Por otra parte, la investigación ha mostrado que las ventas de VAM realizadas por el suministrador vinculado a CCP se hicieron a precios conformes a los precios que dicho suministrador cobraba a clientes no vinculados y que los precios pagados por CCP por la compra de VAM eran acordes con los precios pagados por otros productores de Asia, en particular Japón.
(23)
Además, los costes del VAM incluidos en el estudio mencionado se basaban en una tasa de consumo de VAM superior a la tasa real de CCP. Teniendo en cuenta que la tasa de consumo de VAM depende de la combinación de PVA completa y parcialmente hidrolizado, se constató que la tasa de consumo real de VAM de CCP era acorde con la de otros productores, como pudo comprobarse en Asia y en la Comunidad teniendo en cuenta las gamas de productos respectivas.
(24)
Por las razones explicadas detalladamente en los considerandos 20 a 23, se concluyó, por tanto, que los costes de CCP en VAM no se habían subestimado y se rechazaron las alegaciones sobre esta cuestión.
1.2. Otros costes
(25)
Sobre la base de los costes que figuran en dicho estudio, uno de los dos productores comunitarios alegó que, además del VAM, se habían subestimado otros elementos del coste que la producción de PVA supone para CCP, tales como los costes de las instalaciones, otros gastos generales de fabricación y los gastos de venta, generales y administrativos. Sin embargo, no se presentaron datos específicos en apoyo de las estimaciones de coste efectuadas en el estudio.
(26)
Se volvieron a examinar los datos reales de CCP verificados sobre el terreno y se confirmó que los costes utilizados para calcular el dumping eran correctos. En consecuencia, se rechazó la alegación.
1.3. Cálculo del valor normal
(27)
Un productor comunitario alegó que para CCP el valor normal debería haberse calculado para todos los tipos de producto, ya que la situación del mercado taiwanés de PVA es especial por sus precios artificialmente bajos, en particular si se comparan con los intervalos de precios publicados para Asia, y también porque la mayoría de las ventas interiores de Taiwán se hicieron a clientes vinculados durante el período de investigación.
(28)
No hay de hecho pruebas que permitan considerar que los precios de las ventas interiores de Taiwán son artificialmente bajos. Los precios del PVA publicados son solamente intervalos de precios de naturaleza muy general ofrecidos para el conjunto de Asia (salvo China), sin especificación de las calidades reales o los tipos de producto en cuestión, y no pueden, por tanto, utilizarse para comparar los precios de Taiwán. Sobre esta base, los precios de las ventas interiores de Taiwán no pueden considerarse artificialmente bajos. En cuanto a la presunta ausencia de ventas interiores suficientes a clientes independientes, se confirma la conclusión de que dichas ventas fueron suficientes para determinar el valor normal.
(29)
El mismo productor comunitario alegó también que, dada la presunta situación particular del mercado debida a los precios artificialmente bajos del PVA en el mercado de Taiwán, el beneficio utilizado en los valores normales calculados para CCP no debería basarse en el párrafo introductorio del artículo 2, apartado 6, del Reglamento de base.
(30)
Por las razones mencionadas en el considerando 28, no hay motivo para decir que el beneficio basado en la frase introductoria del artículo 2, apartado 6, del Reglamento de base no sea apropiado para los valores normales calculados. En consecuencia, se rechazó la alegación.
(31)
Se informó a las partes interesadas sobre las conclusiones anteriores y se les dio un plazo para formular observaciones. No se recibió más información de los productores comunitarios o de cualquier otra parte interesada que modifique la determinación provisional de dumping con respecto a Taiwán efectuada por la Comisión.
(32)
Teniendo en cuenta lo anterior, se confirma que el margen de dumping determinado para Taiwán es inferior al 2 %, expresado como porcentaje del precio de exportación, tal como se indica en el considerando 29 del Reglamento provisional. Por lo tanto, de conformidad con el artículo 9, apartado 3, del Reglamento de base, el presente procedimiento debe concluirse por lo que respecta a las importaciones del producto en cuestión originario de Taiwán.
2. República Popular China
2.1. Trato de economía de mercado y trato individual
(33)
No habiéndose recibido observaciones con respecto a la determinación del trato de economía de mercado y el trato individual, se confirma lo expuesto en los considerandos 31 a 39 del Reglamento provisional.
2.2. País análogo
(34)
Ambos productores comunitarios, Kuraray Europe GmbH y Celanese Chemicals Ibérica SL, reiteraron que debería elegirse a Japón como país análogo para la República Popular China, en lugar de Taiwán.
(35)
Alegaron que Japón sería un país análogo más apropiado que Taiwán, porque la competencia en el mercado japonés de PVA es mucho más fuerte que en el mercado taiwanés, debido a que: i) el mercado de Taiwán está dominado por el único productor de este país, CCP, mientras que en Japón hay cuatro productores, ii) las importaciones de PVA, incluidas en el ámbito de investigación, en Taiwán, son escasas, y iii) la demanda interior del producto similar en Taiwán es reducida.
(36)
En cuanto a la presunta posición dominante de CCP en el mercado taiwanés, se recuerda que el nivel de la competencia está influido también por las importaciones y, a este respecto, tal como se indicó en el considerando 46 del Reglamento provisional, las importaciones de Taiwán en términos de consumo interno son más importantes (15 %) que las de Japón (3 %).
(37)
Respecto a la alegación de que las importaciones de PVA se refieren sobre todo a productos no incluidos en el ámbito de la investigación, al no haberse presentado pruebas suficientes en su apoyo, no pudo aceptarse.
(38)
En cuanto a la supuestamente escasa demanda del producto similar en Taiwán, hay que poner de relieve que el mercado interior taiwanés de PVA supera las 15 000 toneladas, la mayoría de las cuales corresponden al producto similar. Además, aunque un productor comunitario alegó que en realidad la demanda es escasa porque la mayoría de las ventas de CCP se hacen a clientes vinculados, la investigación demostró lo contrario. Por estas razones, se rechazó la alegación relativa a la escasa demanda del producto similar.
(39)
Por los motivos expuestos en los considerandos 36 a 38, se ha rechazado la alegación referente a la competencia insuficiente en el mercado de Taiwán.
(40)
Un productor comunitario alegó que tanto en materia de producción como de ventas, el mercado japonés de PVA es mucho más representativo del mercado de la República Popular China que Taiwán. Sin embargo, aunque la producción y las ventas interiores de Taiwán sean inferiores a la producción y las ventas interiores de Japón, siguen siendo bastante considerables para efectuar una comparación con el PVA de China, y sus exportaciones a la CE son apropiadas.
(41)
El mismo productor comunitario afirmó también que Japón sería un país análogo más adecuado que Taiwán, ya que en Japón hay productores tanto de PVA integrado como no integrado, al igual que en la República Popular China. Sin embargo, es importante señalar que, aunque es verdad que en la República Popular China existen ambos tipos de productores, tanto el productor taiwanés como el único productor japonés que cooperó y se verificó tienen procesos de producción de PVA integrado. En consecuencia, este aspecto no puede resultar pertinente para preferir Japón a Taiwán.
(42)
El mismo productor comunitario alegó también que la gama de productos y las aplicaciones del PVA en el mercado japonés son más comparables a las de la República Popular China. A este respecto, se confirmó que la gama de productos y las aplicaciones en el mercado taiwanés garantizaban una comparabilidad adecuada entre el PVA taiwanés y chino, mientras que no hay pruebas de que el PVA japonés hubiera asegurado una mejor comparabilidad.
(43)
Por último, el grado de cooperación del país seleccionado es un elemento importante para establecer un valor normal fiable. En Japón, solo uno de los cuatro productores del producto similar cooperó en la investigación, mientras que en Taiwán estaban disponibles todos los datos necesarios para el conjunto del país, ya que este último país era objeto de la investigación. De hecho, la empresa taiwanesa representaba una cuota de mercado mucho más amplia en su mercado interior que el único productor japonés que cooperó, lo que permitía evaluar mejor el valor normal.
(44)
Teniendo en cuenta los motivos explicados en los considerandos 36 a 43, se ha rechazado la alegación de ambos productores comunitarios de que Japón era el país análogo más adecuado para la República Popular China y se confirma lo expuesto en los considerandos 40 a 46 del Reglamento provisional.
2.3. Valor normal
(45)
Un productor comunitario alegó que el valor normal del país análogo, Taiwán, deberían haberse calculado para todos los tipos de productos y que el beneficio utilizado en el valor normal calculado no debería haberse basado en el párrafo introductorio del artículo 2, apartado 6, del Reglamento de base, ya que en Taiwán hay una situación del mercado particular debido a los precios artificialmente bajos.
(46)
Sin embargo, por las razones explicadas en los considerandos 28 a 30, se han rechazado dichas alegaciones. Teniendo en cuenta esto, se confirma lo expuesto en el considerando 47 del Reglamento provisional.
2.4. Precio de exportación
(47)
No habiéndose recibido observaciones con respecto al precio de exportación, se confirma lo expuesto en los considerandos 48 a 50 del Reglamento provisional.
2.5. Comparación
(48)
No habiéndose recibido ninguna observación con respecto a la comparación, se confirma lo expuesto en el considerando 51 del Reglamento provisional.
2.6. Margen de dumping
(49)
No habiéndose recibido ninguna observación con respecto al margen de dumping, se confirma lo expuesto en los considerandos 52 y 53 el Reglamento provisional, con arreglo a los cuales el margen de dumping a escala nacional para la República Popular China es del 10 %.
E. PERJUICIO
1. Producción comunitaria e industria de la Comunidad
(50)
A falta de otros datos o argumentos nuevos y fundamentados al respecto, se confirman los considerandos 54 a 60 del Reglamento provisional.
2. Consumo comunitario
(51)
Al revisar la información estadística disponible de Eurostat y cotejarla con la información disponible de otras fuentes, se observó que las importaciones procedentes de los Estados Unidos que figuran en el Reglamento provisional se habían subestimado, en particular con respecto a 2003 (véase más abajo el considerando 80). Se decidió, por lo tanto, sustituir dichos datos por datos de la base de datos de exportaciones de los Estados Unidos. Después de la comunicación final, se estableció además que las cifras relativas a las importaciones chinas de PVA comunicadas por Eurostat eran erróneas y debían corregirse (véase más abajo el considerando 56).
(52)
En consecuencia, las cifras sobre consumo se revisaron del siguiente modo:
2003
2004
2005
PI
Consumo en toneladas
143 515
154 263
166 703
166 755
Índice (2003 = 100)
100
107
116
116
(53)
El cuadro muestra que la demanda del producto en cuestión durante el período considerado aumentó un 16 %. Las demás conclusiones, resumidas en el considerando 64 del Reglamento provisional, siguen siendo válidas.
(54)
A falta de otros datos o argumentos nuevos y fundamentados sobre este aspecto, se confirman los considerandos 61 a 64 del Reglamento provisional, con excepción de los cambios efectuados en los considerandos 61 y 64 que se han expuesto más arriba.
3. Importaciones procedentes de los países afectados
(55)
Como se confirma que el margen de dumping para Taiwán está por debajo del umbral mínimo, las importaciones procedentes de Taiwán se excluyen definitivamente de la evaluación del perjuicio.
(56)
Después de la comunicación final, algunas partes interesadas expresaron serias dudas sobre la fiabilidad de las cifras de Eurostat sobre las importaciones de PVA procedentes de la República Popular China en 2003. Se investigó la cuestión y se encontró que había errores importantes en los datos relativos a dichas importaciones. En consecuencia, los volúmenes de importaciones de PVA procedentes de la República Popular China se corrigieron como sigue:
Importaciones
2003
2004
2005
PI
RPC toneladas
16 197
14 710
21 561
21 513
Índice (2003 = 100)
100
91
133
133
(57)
En lugar de una disminución de las importaciones procedentes de China durante el período considerado, tal como se estableció en la fase provisional sobre la base de los datos erróneos de 2003, las importaciones procedentes de la República Popular China aumentaron un 33 % durante el período considerado, mientras que en 2004 disminuyeron un 9 % en comparación con 2003.
(58)
Teniendo en cuenta esto y los datos revisados sobre el consumo comunitario (véase el considerando 51), la cuota de mercado de las importaciones procedentes de la República Popular China se modifica en consecuencia durante el período considerado del siguiente modo:
Cuota de mercado RPC
2003
2004
2005
PI
Mercado de la Comunidad
11,3 %
9,5 %
12,9 %
12,9 %
Índice (2003 = 100)
100
84
115
114
(59)
La cuota de mercado de las importaciones procedentes de la República Popular China aumentó 1,6 puntos porcentuales durante dicho período. Durante el período de investigación, las importaciones chinas representaron el 12,9 % del conjunto del mercado de la Comunidad.
(60)
Teniendo en cuenta los datos revisados de las importaciones de 2003, los precios de las importaciones procedentes de la República Popular China indicados en el considerando 68 del Reglamento provisional se han modificado en consecuencia. Por tanto, el precio medio de las importaciones disminuyó un 3 %.
Precios unitarios
2003
2004
2005
PI
RPC (EUR/tonelada)
1 162
1 115
1 164
1 132
Índice (2003 = 100)
100
96
100
97
(61)
Después de las conclusiones definitivas, el denunciante observó que la Comisión no debería haber excluido los modelos equivalentes del cálculo de la subcotización. Alegó que, al hacerlo, se habían sobreestimado drásticamente los precios comunitarios de las importaciones procedentes de la República Popular China. Con respecto a esta cuestión, en el considerando 70 del Reglamento provisional se indica en efecto que un número limitado de modelos («NCP») se excluyó de la comparación de la subcotización, ya que se consideraba que la comparación por modelo debía ser significativa y equitativa y, por tanto, no debía permitirse ninguna comparación entre una calidad estándar y una calidad especial dentro de la definición del producto.
(62)
Los NCP en cuestión representaban el 34 % de las importaciones procedentes de la República Popular China durante el período de investigación, pero la industria de la Comunidad (no el denunciante) los produjo en volúmenes muy pequeños, que supusieron entre el 0,1 % y el 0,5 % de sus ventas de productos similares durante el período de investigación. Mientras las importaciones procedentes de la República Popular China de PVA incluido en dichos NCP afectaban a una calidad estándar de PVA, el productor comunitario de dichos NCP había indicado a la Comisión que, en su caso, los NCP en cuestión afectaban a productos especializados de gama alta para uso en aplicaciones muy especializadas que no pueden sustituirse por PVA estándar. Además, no habían sido producidos en su línea de producción estándar, sino en su planta especializada mediante un proceso de fabricación por lotes. El productor comunitario en cuestión señaló también específicamente que este PVA no competía con el PVA estándar. En consecuencia, la Comisión concluyó que para estos NCP importados de la República Popular China, que eran PVA estándar, no había calidades equivalentes vendidas por la industria de la Comunidad. Teniendo en cuenta que el cálculo de la subcotización podía basarse aún en volúmenes representativos (es decir, el 54 % de las importaciones en cuestión), se decidió excluir dichos NCP de la comparación.
(63)
Sobre esta base, y dado que la observación del denunciante no incluía pruebas en su contra, se confirmó que la exclusión de estos NCP de los cálculos de la subcotización está justificada y se rechazó, por tanto, la alegación.
(64)
A falta de otros datos o argumentos nuevos y fundamentados sobre este aspecto, se confirman los considerandos 65 a 71 del Reglamento provisional, excepto los datos sobre las importaciones y la cuota de mercado de China, cuestiones que se han tratado más arriba.
4. Situación de la industria de la Comunidad
(65)
Teniendo en cuenta las cifras revisadas para el consumo comunitario (véase el considerando 51), la cuota de mercado de la industria de la Comunidad se modifica en consecuencia durante el período considerado del siguiente modo:
Cuota de mercado de la industria de la Comunidad
2003
2004
2005
PI
Índice (2003 = 100)
100
101
96
103
(66)
Como se concluyó en el considerando 76 del Reglamento provisional, la industria de la Comunidad se ha beneficiado, en términos de volúmenes de ventas, del aumento de la demanda en el mercado de la Comunidad.
5. Conclusión sobre el perjuicio
(67)
A raíz de la comunicación de los principales hechos y consideraciones en función de los cuales se decidió imponer medidas antidumping provisionales, varias partes alegaron que la mayoría de los indicadores de perjuicio habían evolucionado positivamente, por lo que no existiría perjuicio importante. Una parte interesada indicó incluso que la Comisión había concluido que la industria de la Comunidad había sufrido un perjuicio importante solo sobre la base de la disminución de los precios de venta de dicha industria.
(68)
A este respecto, hay que recordar, tal como se indicó en el considerando 90 del Reglamento provisional, que de hecho una serie de indicadores evolucionaron positivamente durante el período considerado debido a la demanda importante y creciente en el mercado de la Comunidad. Sin embargo, la caída de los precios en el mercado de la Comunidad, junto con el aumento importante de los costes de las principales materias primas a nivel mundial ha hecho que evolucionen negativamente todos los indicadores financieros, como la rentabilidad, el rendimiento de las inversiones y el flujo de caja. Esto se explica detalladamente en los considerandos 84 y 85 del Reglamento provisional. Aunque, como se establece en el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, ninguno de los factores económicos pertinentes que se evalúan a este respecto facilitan necesariamente orientación decisiva, es evidente que los indicadores financieros están entre los indicadores clave. Por consiguiente, ha de rechazarse esta alegación.
(69)
A falta de otros datos o argumentos nuevos y fundamentados sobre la situación de la industria de la Comunidad, se confirman los considerandos 72 a 92 del Reglamento provisional, excepto los considerandos 75 y 76, de los que se ha tratado más arriba.
F. CAUSALIDAD
1. Efecto de las importaciones objeto de dumping
(70)
Varias partes interesadas se refirieron a la conclusión provisional de que las importaciones chinas descendieron de manera importante entre 2003 y 2004. Alegaron que, teniendo en cuenta que durante el mismo período, la rentabilidad de la industria de la Comunidad empeoró enormemente y se redujo en un 62 %, la disminución de los precios no pudo deberse a las importaciones procedentes de la República Popular China.
(71)
En relación con esto, hay que recordar que la investigación había establecido que las importaciones procedentes de la República Popular China subcotizaron en un 3,3 % los precios de la industria de la Comunidad durante el período de investigación y que las importaciones de la República Popular China se han declarado, durante todo el período considerado, en la frontera de la Comunidad a precios inferiores a los obtenidos por la industria de la Comunidad. La diferencia entre los precios de las importaciones procedentes de la República Popular China y los precios de venta de la industria de la Comunidad (datos de Eurostat) parece ser más importante en 2003 que durante el período de investigación. Sin embargo, sobre la base de dicho análisis, no puede extraerse ninguna conclusión con respecto a la subcotización en los años anteriores al período de investigación; un margen de subcotización preciso y fiable solo puede calcularse para el período de investigación sobre la base de una comparación para cada modelo y realizando el ajuste apropiado para tener en cuenta los costes de postimportación y las diferencias de fase comercial. Dichos datos solo estaban disponibles para el período de investigación. Por tanto, no puede extraerse ninguna conclusión sobre si las importaciones procedentes de la República Popular china subcotizaron los precios durante todo el período considerado.
(72)
La investigación había establecido también que los precios del mercado se habían reducido significativamente. Esta reducción de precios era perjudicial teniendo en cuenta el importante aumento de los costes de las principales materias primas durante el mismo período, tal como se explica en los considerandos 78 y 79 del Reglamento provisional. En vista de las observaciones recibidas que se mencionan en el considerando 70, la evolución de los precios de las materias primas durante el período considerado se analizó para cada año. Como se indica en el considerando 78 del Reglamento provisional, el VAM es la principal materia prima para la producción de PVA. Representa aproximadamente el 65 % de los costes de fabricación de PVA. En el cuadro siguiente figura el precio del VAM por tonelada de PVA durante el período considerado.
Industria de la Comunidad
2003
2004
2005
PI
Coste de VAM por tonelada de PVA
Índice
100
107
119
130
(73)
El análisis mostró que en 2004 el aumento de los costes de las materias primas fue moderado en comparación con el incremento de dichos costes en 2005 y el período de investigación. Teniendo en cuenta esta evolución de los precios de las materias primas, que queda bien ilustrada por la evolución de los costes del VAM señalada en el cuadro y no corresponde mucho a la tendencia de la rentabilidad, puede concluirse que la fuerte disminución de la rentabilidad durante 2004 fue causada más por la reducción del 7 % en los precios de venta de la industria de la Comunidad, como se indica en el considerando 79 del Reglamento provisional, que por el aumento de los costes de las materias primas.
(74)
En vista de lo anterior, las cuotas de mercado de 2004 se examinaron además en términos absolutos y en comparación con 2003 para establecer si las importaciones objeto de dumping, tomadas aisladamente, habían tenido un impacto importante en el perjuicio. Se estableció que durante 2004 la industria de la Comunidad vio incrementada su cuota de mercado en un 1 %. Al mismo tiempo, las importaciones procedentes de la República Popular China perdieron el 16 % de su cuota de mercado. Como resultado de ello, la cuota de mercado de la industria de la Comunidad en 2004 era más de cuatro veces superior a la de la República Popular China. En estas circunstancias se considera de hecho difícil atribuir la reducción de precios en el año clave de 2004 a las importaciones procedentes de la República Popular China, ya que la cantidad de estas era relativamente baja y estaba disminuyendo claramente.
(75)
A raíz de la comunicación definitiva, la industria de la Comunidad alegó que, aun con una cuota de mercado baja, las importaciones objeto de dumping perturbaron gravemente el mercado debido a la naturaleza del sector. Alegó que la Comisión había indicado que el PVA es un producto básico, y que el precio más bajo ofrecido en el mercado determina en gran medida el precio de mercado al que otros productores tienen que adaptarse si quieren mantener sus pedidos. Hay que precisar que en el documento de la comunicación definitiva la Comisión solo mencionó la alegación del denunciante, sin apoyarla. El denunciante alegó además que esta supuesta influencia de las importaciones procedentes de la República Popular China en los precios de venta de la industria de la Comunidad se demuestra por la tendencia a la baja de los precios de venta de dicha industria en el período considerado, mientras que subieron mucho los precios de la materia prima principal, el VAM. La industria de la Comunidad sostuvo que no podía repercutir el aumento de los precios de las materias primas a sus clientes debido a la fuerte presión de las importaciones objeto de dumping sobre los precios, lo que hubiera dado lugar a una importante disminución de la rentabilidad, del rendimiento de las inversiones y del flujo de caja.
(76)
Sin embargo, cuando se examina más detalladamente la evolución, se ve que el deterioro considerable de la situación financiera de la industria de la Comunidad se produjo sobre todo desde 2004 hasta el período de investigación. En 2003, cuando las importaciones procedentes de la República Popular China tenían una cuota de mercado del 11,3 % y los precios de venta no eran muy diferentes de los de años posteriores, los resultados de la industria de la Comunidad eran satisfactorios, sobre todo en materia de rentabilidad. Esta evaluación está respaldada por el hecho de que incluso la industria de la Comunidad haya calificado (2002 y) 2003 como un año «anterior a la gran entrada de importaciones objeto de dumping en el mercado comunitario». Esto se ha visto confirmado por las conclusiones de la investigación y, por eso, en el considerando 131 del Reglamento provisional se consideraba que 2003 fue de hecho un año en el que existía una situación de competencia normal en el mercado de la Comunidad. Ninguna de las partes interesadas ha expresado su desacuerdo con esto, lo que indica que las perturbaciones del comercio en 2003 fueron, en caso de que las hubiera, escasas. En cambio, en 2004, cuando las importaciones procedentes de la República Popular China disminuyeron mientras sus precios de venta permanecían bastante estables, la situación financiera de la industria de la Comunidad empeoró de repente drásticamente.
(77)
A raíz de la comunicación definitiva, la industria de la Comunidad se quejó de que la Comisión sostenía erróneamente que las importaciones objeto de dumping eran la principal causa de perjuicio. En relación con esto, hay que señalar que la Comisión no considera que las importaciones objeto de dumping sean la causa principal del perjuicio. De hecho, el artículo 3, apartado 6, del Reglamento de base, establece que es necesario demostrar que «el volumen y los niveles de precios […] son responsables de un efecto en la industria comunitaria […] y que este efecto se produce en un grado tal que permite calificarlo como perjuicio importante (se han resaltado algunas partes del texto)».
(78)
Un análisis ulterior de los hechos establecidos durante la investigación ha puesto de manifiesto que las importaciones objeto de dumping, tomadas aisladamente, han tenido un impacto en la situación perjudicial para la industria de la Comunidad, pero teniendo en cuenta sus cuotas de mercado en general limitadas en relación con las cuotas de mercado crecientes de la industria de la Comunidad y la falta de una coincidencia temporal clara entre las importaciones objeto de dumping y la situación más perjudicial para la industria de la Comunidad, este impacto no se considera importante.
(79)
Teniendo en cuenta las consideraciones anteriores, no puede concluirse que las importaciones objeto de dumping hayan tenido un impacto en el perjuicio sufrido por la industria de la Comunidad que pueda calificarse de importante.
2. Efectos de otros factores
(80)
Después de la imposición de las medidas provisionales, se obtuvo información que indicaba que los datos de Eurostat sobre las importaciones procedentes de los Estados Unidos estaban incompletos. Los volúmenes comunicados resultaban demasiado bajos si se comparaban con los datos de exportación procedentes de la base de datos de exportaciones de los Estados Unidos y los datos de otras fuentes. En consecuencia, los datos sobre dichas importaciones debieron revisarse y se consideró que lo más apropiado era sustituirlos por los datos procedentes de la base de datos de exportaciones de los Estados Unidos, ajustando debidamente los valores, convertidos en euros, a un precio cif en frontera de la Comunidad. El impacto de los volúmenes de importación revisados procedentes de la República Popular China en 2003 sobre el consumo comunitario calculado afectó también a las cuotas de mercado de otros países en ese año. Por lo tanto, los cuadros del considerando 97 del Reglamento provisional se modificaron del modo siguiente:
Importaciones procedentes de otros terceros países (cantidad)
Importación (toneladas)
2003
2004
2005
PI
EE.UU.
19 804
26 663
25 771
26 298
Índice (2003 = 100)
100
135
130
133
Japón
13 682
11 753
12 694
14 151
Índice (2003 = 100)
100
86
93
103
Taiwán (intervalos)
11 000-14 000
13 000-16 500
10 000-13 000
9 000-12 000
Índice (2003 = 100)
100
118
88
83
Importaciones procedentes de otros terceros países (precio medio)
Precio medio (EUR)
2003
2004
2005
PI
EE.UU.
1 308
1 335
1 446
1 416
Índice (2003 = 100)
100
102
111
108
Japón
1 916
1 532
1 846
1 934
Índice (2003 = 100)
100
80
96
101
Taiwán
1 212
1 207
1 308
1 302
Índice (2003 = 100)
100
100
108
108
Cuotas de mercado
Cuota de mercado (%)
2003
2004
2005
PI
EE.UU. %
13,8
17,3
15,5
15,8
Japón %
9,5
7,6
7,6
8,5
Taiwán (índice)
100
109
76
71
(81)
En comparación con el Reglamento provisional, la principal diferencia consiste en las cantidades de las importaciones procedentes de Estados Unidos y la tendencia que puede observarse con respecto a estas importaciones. De hecho, durante el período considerado se registró solamente un ligero aumento de las importaciones de PVA procedentes de los Estados Unidos, es decir, un incremento de dos puntos porcentuales en términos de cuota de mercado, mientras que en el Reglamento provisional se concluyó equivocadamente que durante dicho período se habían doblado. Además, los precios cif en frontera de la Comunidad de dichas importaciones parecen ser por lo general superiores a lo establecido en las conclusiones provisionales, habiendo aumentado un 4,3 % durante el período de investigación. Las demás conclusiones relativas a dichas importaciones, que se resumen en el considerando 98 del Reglamento provisional, siguen siendo válidas.
(82)
En relación con los considerandos 97 y 99 del Reglamento provisional, varias partes interesadas manifestaron serias dudas sobre la fiabilidad de los datos sobre los precios de las importaciones procedentes de Japón comunicados por Eurostat, ya que los precios medios unitarios de dichas importaciones eran considerablemente superiores a los precios unitarios del PVA de otras fuentes. Una parte interesada alegó que los elevados precios medios de venta podrían deberse a la inclusión por equivocación de otros productos más caros, como el PVB. A este respecto, es importante subrayar que dichos datos se habían investigado detalladamente y que, sobre la base del análisis efectuado, se había llegado a la conclusión, tal como se indicó en el considerando 99 del Reglamento provisional, que las importaciones procedentes de Japón no podían haber contribuido a la tendencia negativa de los precios que había desembocado en el grave deterioro de la situación financiera de la industria de la Comunidad. A efectos de completitud y claridad, a continuación se resume dicho análisis.
(83)
Un nuevo análisis de los datos de Eurostat relativos a las importaciones procedentes de Japón confirmó que no incluían productos que no fueran PVA y que, por tanto, los datos no estaban inflados por productos más caros. Además, tal como se indicó en la denuncia, las importaciones de PVA procedentes de Japón incluían algunas cantidades limitadas de PVA diferente del producto similar, cuyos precios unitarios eran probablemente sensiblemente superiores. En el valor medio calculado para las importaciones japonesas, sobre la base de datos estadísticos, la influencia del precio de esas otras calidades de PVA no pudo neutralizarse, ya que esos datos no distinguen entre producto similar y otras calidades de PVA. Sin embargo, teniendo en cuenta los volúmenes aproximados de dichas importaciones, basados en los datos de la denuncia, y en vista del precio medio calculado para todas las importaciones de PVA procedentes de Japón durante el período de investigación, se había establecido que sería muy improbable que la exclusión de las calidades de PVA no incluidas en la definición del producto dieran lugar a un precio medio cif en frontera de la Comunidad del producto similar que subcotizara el nivel de los precios de venta de la Comunidad durante el período de investigación. Por otra parte, durante el período de investigación pudieron verificarse alrededor del 25 % de las importaciones procedentes de Japón y correspondían a calidades de PVA incluidas en la definición del producto. Estas ventas se hicieron a partes vinculadas, es decir, a precios de transferencia, y se había constatado que los precios de reventa de dichas compras a los primeros clientes independientes en la Comunidad eran por término medio entre un 8 % y un 10 % superiores a los precios que la industria de la Comunidad podía obtener. En consecuencia, se concluyó y se mantuvo que no hay indicios de que las importaciones de PVA procedentes de Japón durante el período de investigación hayan subcotizado los precios de la industria de la Comunidad y, por tanto, no se consideró que hubieran contribuido al perjuicio sufrido por dicha industria.
(84)
Varias partes interesadas preguntaron también cómo conseguían las importaciones japonesas mantener una cuota de mercado importante con esos altos precios, dada la feroz competencia de precios que existe en el mercado de la Comunidad. En relación con esto, hay que señalar en primer lugar, tal como se dijo en el considerando 83, que la inclusión de otras calidades más caras de PVA ha inflado seguramente los valores medios de los precios de las importaciones japonesas comunicados por Eurostat. Sobre la base de datos verificados referentes a alrededor del 25 % de las importaciones procedentes de Japón, parece que los precios medios de dichas importaciones cobrados al primer cliente independiente de la Comunidad se sitúan más bien entre un 8 % y un 10 % por encima de los precios de la industria de la Comunidad. Este resultado no se ha obtenido a partir de una comparación precisa entre calidades idénticas; es más bien la diferencia de precio probable y aproximada entre los precios medios de venta de una parte de las importaciones procedentes de Japón y el precio medio de venta obtenido por la industria de la Comunidad. Sobre esta base, el resultado del análisis de los precios de las importaciones procedentes de Japón no contradice la conclusión de que los precios del mercado de la Comunidad habían bajado de hecho, y se rechaza la alegación.
(85)
Una parte interesada alegó que los volúmenes de las importaciones procedentes de Taiwán habían aumentado entre 2003 y 2006, lo que contradice la conclusión de la Comisión de que la cuota de mercado había disminuido, y que los precios medios de dichas importaciones aumentaron menos de lo indicado por la Comisión. Esta alegación se basaba en un análisis de los datos de Eurostat. A este respecto, hay que señalar, tal como se dice en el considerando 100 del Reglamento provisional, que se han utilizado las cifras reales de un único productor taiwanés, ya que este cooperó plenamente en la investigación. Estos datos verificados se consideraron más fiables que los de Eurostat, especialmente porque dicho productor también vendió durante todo el período considerado cantidades significativas de PVA clasificadas en el código NC ex 3905 30 00, pero no abarcadas por la definición del producto. Por lo tanto, hubo de rechazarse la alegación de esta parte interesada.
(86)
Otra parte interesada alegó, en vista del análisis de la Comisión sobre los precios de importación de los Estados Unidos, que las importaciones taiwanesas habían contribuido a la disminución de los precios en el mercado de la Comunidad. Sostuvo que, a efectos de cálculo de los precios medios cobrados al primer cliente independiente, la Comisión había ajustado al alza los precios de las importaciones procedentes de los Estados Unidos comunicados por Eurostat, que ya eran superiores a los precios de Taiwán, y que ajustados de este modo, dichos precios estaban en el mismo nivel general que los precios de la industria de la Comunidad. Por tanto, los precios taiwaneses, que no necesitarían ningún ajuste, estarían subcotizando los precios de la industria de la Comunidad y contribuirían al perjuicio sufrido por dicha industria.
(87)
Debe rechazarse esta alegación. De hecho, los precios de las importaciones procedentes de Taiwán de los considerandos 97 y 100 del Reglamento provisional son precios cif en frontera de la Comunidad. A fin de calcular la subcotización, esos precios se han ajustado teniendo en cuenta el derecho de importación, los costes posteriores a la importación y la fase comercial. Este último ajuste (la fase comercial) era importante porque prácticamente todas las ventas se hicieron en la Comunidad a través de comerciantes/distribuidores. Los cálculos posteriores de la subcotización pudieron hacerse después a nivel de número de control del producto, lo que dio lugar a cifras muy precisas que no revelaron de hecho que hubiera subcotización.
(88)
Varias partes interesadas sostuvieron que era la propia industria de la Comunidad la que había provocado la pérdida de rentabilidad. Señalaron que, al haber creado una capacidad de producción suplementaria en 2004, esa industria se había encontrado con el problema de tener que vender grandes cantidades adicionales del PVA producido. Estas partes argumentaron que el propio denunciante había entablado por lo tanto una política agresiva de subcotización de todos los demás suministradores de PVA a fin de maximizar sus volúmenes de ventas y excluir del mercado a otros competidores. De acuerdo con esas partes, esto explicaría la disminución de los precios del PVA durante el período considerado. Opinaban que los productores chinos no habían tomado la iniciativa en cuanto a la fijación de los precios, sino que solo aplicaban los precios establecidos.
(89)
Con respecto a esta alegación, de hecho la investigación ha puesto de manifiesto que las inversiones de la industria de la Comunidad para aumentar la capacidad de producción le han permitido vender cantidades adicionales importantes en el mercado de la Comunidad. Esto demuestra, por una parte, que la decisión de realizar esas inversiones fue adecuada en términos de previsión de crecimiento del mercado. El consumo de PVA en el mercado de la Comunidad ha aumentado considerablemente durante el período considerado, tal como se explica en los considerandos 51 a 53, lo que ha dado lugar a un incremento de las ventas en su conjunto. Además, un análisis de los datos posteriores al período de investigación (de julio de 2006 a septiembre de 2007) relativos al consumo y las ventas de la Comunidad basados en datos de Eurostat y en las cifras facilitadas por las partes que son objeto de la investigación ha confirmado que el consumo aumentó considerablemente y que la industria de la Comunidad incrementó aún más su volumen de ventas, en un 10 %.
(90)
Al mismo tiempo, la investigación estableció que una planta PVA debería producir continuamente para maximizar su eficacia. Es lo que sucedió también con la industria de la Comunidad. La investigación puso de manifiesto que, debido a la ampliación de la capacidad que tuvo lugar de 2004 al 2006, los volúmenes de producción aumentaron perceptiblemente a partir de 2004. A raíz de la comunicación definitiva, la industria de la Comunidad indicó que la línea de producción de PVA adicional solo estaba disponible a partir de 2005 y que, por tanto, en 2004 no había capacidad adicional. Sin embargo, la investigación ha mostrado que durante 2004 la capacidad de producción era un 7 % superior a la de 2003. Al mismo tiempo, la industria de la Comunidad redujo sus precios de venta en un 7 %, y en 2005, cuando la capacidad de producción había alcanzado el 129 % de la capacidad de 2003, los precios seguían siendo un 5 % inferiores a los de 2003, a pesar de la fuerte subida de los costes de las materias primas, tal como se indica en el considerando 72 (+ 19 % para el VAM). Entre tanto, la industria de la Comunidad había aumentado sus volúmenes de ventas a clientes independientes en un 12 % y en 2005 aumentó todavía más esas ventas en otros diez puntos porcentuales. Sobre esta base, parece que podría haber una relación entre los precios de venta de la industria de la Comunidad y la cantidad de PVA producido.
(91)
Dos partes interesadas sostuvieron que la inversión en capacidad de producción había sido responsable de la evolución negativa de los indicadores financieros clave, ya que su coste influyó mucho en la rentabilidad de la industria de la Comunidad. A este respecto, la investigación ha establecido, tal como se indica en el considerando 103 del Reglamento provisional, que los costes de la ampliación de la capacidad de producción pudieron identificarse y que no influyeron significativamente en la tendencia fuertemente negativa observada en el desarrollo de la posición financiera de la industria de la Comunidad. Por lo tanto, debe rechazarse la alegación de que los costes hubieran provocado el gran empeoramiento de los más importantes indicadores financieros de la industria de la Comunidad.
(92)
Una parte interesada alegó que la fijación de los precios de las ventas para uso interno había influido negativamente en las cifras de rentabilidad del denunciante. Con respecto a esto, hay que señalar que las ventas de PVA a partes vinculadas se han verificado a fondo. En primer lugar, dichas ventas estaban aisladas de las ventas a partes no vinculadas. Por tanto, no se incluyen en los indicadores financieros facilitados en los considerandos 84 y 85 del Reglamento provisional, tal como se indica específicamente en el considerando 84. En segundo lugar, la verificación de las ventas para uso interno mostró que la fijación de los precios de dichas ventas, que representaron menos del 20 % de las ventas totales de la industria de la Comunidad durante el período de investigación, no incidió negativamente en el resultado comunicado sobre las ventas de PVA de la industria de la Comunidad a partes no vinculadas. Por lo tanto, se rechazó la alegación.
(93)
Otra parte interesada alegó que la crisis del mercado de la construcción de Alemania durante los primeros años del período considerado era responsable de la evolución negativa de los indicadores financieros clave de la industria de la Comunidad. Sin embargo, no se ha presentado ninguna prueba para demostrarlo y los datos estadísticos revelan claramente una tendencia al alza del consumo de PVA y una tendencia al alza todavía más marcada del consumo de PVB. Por consiguiente, ha de rechazarse esta alegación.
(94)
A raíz de las conclusiones definitivas, la industria de la Comunidad alegó que, al centrarse en los años 2003 y 2004, no se había efectuado un análisis suficiente de la causalidad entre 2004 y 2006. Con respecto a esto, hay que señalar en primer lugar que 2003 y 2004 son los dos primeros años del período considerado y, como tales, no pueden considerarse sin duda «desfasados». Además, tal como se resume en el considerando 91 del Reglamento provisional, el grupo de indicadores que pone de manifiesto la existencia de perjuicio está constituido por indicadores financieros, mientras que la mayoría de los demás indicadores muestran una evolución positiva. En una situación como esta, solo es razonable que la autoridad investigadora preste mayor atención al período en el que los indicadores financieros empeoraron en mayor medida, lo que sucedió en 2004, cuando la rentabilidad de la industria de la Comunidad disminuyó un 62 %, su rendimiento de la inversión se redujo en un 83 % y su flujo de caja en un 45 %. Por último, como han demostrado los considerandos 70 a 93, se considera que el análisis de la causalidad no se limita a los años 2003 y 2004 y cubre todo el período considerado, es decir, desde 2003 hasta el final del período de investigación (septiembre de 2006). Por lo tanto, se rechaza la alegación.
3. Conclusión sobre la causalidad
(95)
En conclusión, a raíz del nuevo análisis efectuado como consecuencia de las observaciones recibidas después de la imposición de las medidas provisionales, no puede confirmarse que las importaciones objeto de dumping hayan tenido un impacto importante en el perjuicio de la industria de la Comunidad. Teniendo en cuenta i) la cuota de mercado relativamente limitada y solo ligeramente creciente de las importaciones objeto de dumping procedentes de la República Popular China (del 11,3 % al 12,9 %) y la cuota de mercado mucho más importante y ligeramente creciente de las ventas de la industria de la Comunidad (durante el período de investigación superó en más del triple la cuota de mercado de la República Popular China), y ii) la limitada, aunque no insignificante, subcotización practicada por las importaciones procedentes de la República Popular China, puede concluirse que los bajos precios del mercado de la Comunidad en un contexto de aumento de los precios de las materias primas, que ha contribuido en gran medida al perjuicio sufrido por la industria de la Comunidad, no pueden atribuirse a las importaciones objeto de dumping procedentes de la República Popular China. Por consiguiente, no pudo establecerse suficientemente el nexo causal, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3, apartados 6 y 7, del Reglamento de base, entre las importaciones objeto de dumping procedentes de la República Popular China y el importante perjuicio sufrido por la industria de la Comunidad.
G. CONCLUSIÓN
(96)
El procedimiento debe, por tanto, concluirse, ya que el margen de dumping determinado para Taiwán es inferior al 2 % y no hay pruebas de que existe un nexo causal entre dumping y perjuicio en lo que respecta a las importaciones procedentes de la República Popular China.
DECIDE:
Artículo 1
Se da por concluido el procedimiento relativo a las importaciones de alcoholes polivinílicos copoliméricos (PVA) basados en una polimerización homopolimérica con una viscosidad (medida en una solución al 4 %) mínima de 3 mPas y máxima de 61 mPas, y con un grado de hidrólisis mínimo de 84,0 mol % y máximo de 99,9 %, clasificados en el código NC ex 3905 30 00 y originarios de la República Popular China y de Taiwán.
Artículo 2
Se liberarán los importes garantizados por los derechos antidumping provisionales de conformidad con el Reglamento (CE) no 1069/2007 de la Comisión, sobre las importaciones de determinados alcoholes polivinílicos en forma de resinas homopoliméricas con una viscosidad (medida en una solución al 4 %) mínima de 3 mPas y máxima de 61 mPas, y con un grado de hidrólisis mínimo de 84,0 mol % y máximo de 99,9 %, clasificados en el código NC ex 3905 30 00 (código TARIC 3905300020) y originarios de la República Popular China.
Artículo 3
La presente Decisión entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
Hecho en Bruselas, el 17 de marzo de 2008.