ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 16. června 2004
o opatřeních provedených Španělskem ve prospěch společnosti Siderúrgica Añón SA
(oznámeno pod číslem K(2004) 1813)
(Pouze španělské znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/827/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
po vyzvání, aby zúčastněné strany v souladu s uvedenými články předložily své připomínky (1), a s ohledem na tyto připomínky,
vzhledem k těmto důvodům:
I. POSTUP
(1)
Na základě tiskových zpráv, podle kterých nová společnost Siderúrgica Añón SA (dále jen „Siderúrgica Añón“) získala půjčku ve výši 9,62 milionů EUR za podpory galicijské regionální vlády na financování válcovny, požadovala Komise dopisem ze dne 14. května 2001 informace o uvedeném opatření. Dopisem ze dne 2. července 2001 Komise zaslala upomínku k této žádosti.
(2)
Dopisem ze dne 10. července 2001 španělské úřady informovaly Komisi o existenci půjčky a o záruce udělené galicijským institutem pro hospodářský rozvoj (IGAPE).
(3)
Dopisem ze dne 27. července 2001 Komise požadovala další informace o podmínkách dané půjčky a záruky.
(4)
Po dvou upomínkách ze dne 19. září a 12. října 2001 španělské orgány požadované informace poskytly dopisem ze dne 25. října 2001, který byl doplněn dalším dopisem ze dne 12. listopadu 2001.
(5)
Dopisem ze dne 20. prosince 2001 Komise oznámila Španělsku své rozhodnutí zahájit v souvislosti s daným opatřením řízení podle čl. 6 odst. 5 rozhodnutí Komise č. 2496/96/ESUO ze dne 18. prosince 1996, kterým se stanoví pravidla Společenství pro státní podporu ocelářskému průmyslu (2) (dále jen „kodex podpor ocelářskému průmyslu“).
(6)
Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k daným opatřením vyjádřily. Zároveň Komise vydala příkaz k poskytnutí informací, ve kterém vyžadovala určité informace.
(7)
Dopisem ze dne 1. března 2002 španělské orgány předložily své připomínky a poskytly některé z požadovaných informací. Chybějící informace byly zaslány dopisem ze dne 19. dubna 2002 a doplněny dopisem ze dne 7. května 2002.
(8)
Komise obdržela připomínky od zúčastněných stran. Zaslala je Španělsku, které dostalo příležitost na ně reagovat. Připomínky Španělska byly obdrženy dopisy ze dne 26. března 2002.
(9)
Po obdržení informací poskytnutých Španělskem se Komise dne 2. července 2002 rozhodla rozšířit již zahájené řízení proti půjčce a záruce uvedené ve 2. bodu odůvodnění na další opatření.
(10)
Dopisem ze dne 9. srpna 2002 podaly španělské orgány své připomínky.
(11)
Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby k daným opatřením předložily své připomínky.
(12)
Komise obdržela připomínky od zúčastněných stran. Zaslala je Španělsku, které dostalo příležitost na ně reagovat.
II. SKUTKOVÝ STAV
1. Příjemce
(13)
Společnost Siderúrgica Añón byla založena v lednu 2000 za účelem výroby a prodeje ocelářských výrobků. Provozní zkoušky zahájila v březnu 2002. Při jejím založení činil akciový kapitál 3 004 800 EUR a byl upsán společnostmi Hierros Añón SA (dále jen „Hierros Añón“) (66,66 %) a Rodonita SL (dále jen „Rodonita“) (33,33 %).
(14)
Hierros Añón je společnost zabývající se prodejem ocelářských výrobků. Prostřednictvím své dceřiné společnosti Gallega de Mallas SL (dále jen „Gallega de Mallas“) rovněž vyrábí svařované ocelové sítě.
(15)
Následující tabulka obsahuje příslušné číselné údaje dané skupiny:
1999
2000
Zaměstnanci
Obrat
(v milionech EUR)
Rozvaha
(v milionech EUR)
Zaměstnanci
Obrat
(v milionech EUR)
Rozvaha
(v milionech EUR)
Gallega de Mallas
22
15,2
9,9
22
18,4
9,9
Hierros Añón
neuvedeno
18,0
9,8
20
22,5
15,4
Promociones Añón
0
0,0
0,2
0
0,0
0,2
Siderúrgica Añón
0
0,0
0,0
0
0,0
12,0
Celkem
33,2
19,9
42
40,9
37,5
(16)
Rodonita je společnost, která patří do skupiny Epifanio Campo SL (dále jen „Epifanio Campo“), působící zejména v odvětví průmyslových materiálů.
(17)
Následující tabulka obsahuje příslušné číselné údaje společností, ve kterých Rodonita vlastní více než 25 % podíl:
1999
2000
Zaměstnanci
Obrat
(v milionech EUR)
Rozvaha
(v milionech EUR)
Zaměstnanci
Obrat
(v milionech EUR)
Rozvaha
(v milionech EUR)
Pretensados Campo
20
1,99
1,86
19
1,52
2,41
Campo Brick
37
1,12
12,61
26
3,93
13,89
Epifanio Campo
26
6,16
11,92
27
12,21
17,69
Nueva Cerámica Campo
35
4,20
6,93
32
4,34
6,22
A Ostreira
7
0,17
0,86
7
0,26
0,90
Cerámica Campor Saez
25
0,87
0,74
29
1,48
0,80
Siderúrgica Añón
0
0,0
0,0
0
0,0
12,0
Celkem
150
14,51
34,93
140
23,74
53,94
(18)
Pokud jde o uvedenou investici, hlavním cílem společností Hierros Añón a Rodonita je podle španělských orgánů následující: a) pokrýt svou potřebu ocelářských výrobků, a nebýt tudíž závislé na vnějších zdrojích, jak tomu bylo doposud; b) dosáhnout jednotné kvality svých výrobků; c) zvýšit přidanou hodnotu v rámci daných skupin. Plánuje se, že 70 % výroby společnosti Siderúrgica Añón bude určeno společnostem patřícím do těchto skupin, zatímco zbytek bude vyvážen mimo Společenství, zejména do severní Afriky a Latinské Ameriky, ale možná také do Asie. Toto procento se sníží po dokončení druhé etapy projektu.
(19)
Celkové investiční náklady na projekt zpočátku činily 29 992 589 EUR. Měly být financovány z vlastních zdrojů, veřejné podpory a půjček.
2. Trh
(20)
Společnost bude vyrábět hotové výrobky (výztužné pruty do betonu v tyčích nebo svitcích) z ocelových sochorů zakoupených na otevřeném trhu. Výztužné pruty do betonu jsou výrobky s nízkou přidanou hodnotou s využitím ve stavebnictví.
(21)
I když v letech 1995-1997 došlo k podstatnému snížení kapacit, například ke snížení výrobní kapacity v Itálii ve výši 3,4 milionu tun ročně, odvětví, ve kterém působí Siderúrgica Añón, trpí nadbytkem kapacit, jak ukazují následující tabulky:
Rovné výztužné pruty do betonu
Výroba Společenství
(v milionech tun)
Kapacita Společenství
(v milionech tun)
Míra využití (%)
1997
11,8
19,5
60,2
1998
12,0
18,2
65,6
1999
12,0
17,6
68,5
2000
12,5
17,5
71,4
Zdroj: Zprávy o investicích do uhelného a ocelářského průmyslu Společenství. Úřad pro úřední tisky Evropských společenství.
Výztužné pruty do betonu ve svitcích
Výroba Společenství
(v milionech tun)
Kapacita Společenství
(v milionech tun)
Míra využití (%)
1997
2,0
2,8
70,6
1998
1,7
2,8
60,2
1999
2,2
2,8
77,1
2000
3,0
3,7
80,5
Zdroj: Zprávy o investicích do uhelného a ocelářského průmyslu Společenství. Úřad pro úřední tisky Evropských společenství.
(22)
V roce 1999 Španělsko vyvezlo přibližně 480 000 tun těchto výrobků do ostatních zemí EU. Z ostatních zemí Společenství dovezlo přibližně 290 000 tun.
(23)
Výztužné pruty do betonu se vyrábí po celém Společenství s výjimkou Irska, Švédska a Finska.
3. Popis opatření
(24)
Dne 10. listopadu 2000 udělila galicijská regionální vláda prostřednictvím IGAPE společnosti Siderúrgica Añón grant ve výši 2 399 407 EUR, což představuje 8 % způsobilých nákladů (z nichž 285 681 EUR bylo vyplaceno do dne 31. července 2002). IGAPE vznikl v roce 1993 a usměrňuje činnost galicijské regionální vlády tak, aby bylo podporováno hospodářství dané oblasti.
(25)
Dne 29. prosince 2000 poskytlo španělské ministerstvo vědy a technologie bezúročnou půjčku ve výši 1 803 036 EUR s dobou splatnosti 15 let a dobou odkladu pět let.
(26)
Dne 2. dubna 2001 sjednala společnost Siderúrgica Añón syndikátní půjčku se sedmi bankami ve výši 9 616 193 EUR v rámci širší dohody mezi galicijskou regionální vládou a uvedenými bankami, tzv. facilitu INESGA (Inversiones Estratégicas de Galicia) (5). Úroková sazba je Euribor 3 měsíce + 25 bodů báze a jednorázový poplatek za schválení ve výši 0,5 %. Splácení 30 % této půjčky je kryto doplňkovou zárukou IGAPE. Prostřednictvím této záruky společnost uhradí pojistné ve výši 0,2 % zajištěné částky. IGAPE dne 1. února 2001 rovněž souhlasil se subvencováním 25 bodů báze úrokové sazby stejně jako poplatku za schválení půjčky.
(27)
Dne 19. dubna 2001 byl akciový kapitál společnosti Siderúrgica Añón navýšen na 10 217 220 EUR. Státem řízená společnost SODIGA Galicia SCR, S.A. (dále jen „SODIGA“) poskytla 1 803 060 EUR (skutečný příspěvek však dosáhl pouze hodnoty akcií ve výši 1 202 040 EUR, jelikož cena 60 EUR, která měla být zaplacena za jednu akcii, byla navýšena o prémii ve výši 30 EUR), Hierros Añón 4 006 860 EUR a Rodonita 2 003 520 EUR. Soukromí partneři zaplatili 60 EUR za akcii, z čehož polovina byla zaplacena okamžitě a druhá polovina měla být zaplacena do konce měsíce září 2001. Po tomto navýšení byl kapitál společnosti Siderúrgica Añón rozložen následovně: Hierros Añón S.A. 58,82 %; Rodonita SL 29,41 % a SODIGA 11,76 %. Strany rovněž podepsaly dohodu, v níž Hierros Añón a Rodonita (nebo samotná společnost Siderúrgica Añón) přislíbily společnosti SODIGA nejpozději do dne 19. dubna 2007 odkoupit podíl společnosti SODIGA za vyšší z následujících dvou hodnot: a) za teoretickou účetní hodnotu firmy stanovenou v případě potřeby nezávislým znaleckým posudkem; nebo b) za 141,85 % počátečního podílu, tj. za 2 557 640,61 EUR. SODIGA obdrží od společnosti Siderúrgica Añón ode dne 30. prosince 2002 pět ročních splátek ve výši 150 916 EUR jako zálohu na konečnou částku.
(28)
SODIGA je společnost s rizikovým kapitálem řízená galicijskou regionální vládou, která získává dočasné podíly v podnicích souvisejících s rozvojem hospodářství a průmyslu v Galicii. Akcionáři společnosti SODIGA jsou: galicijská regionální vláda (20,6 % přímo a 46,6 % prostřednictvím IGAPE) a finanční ústavy (32,8 %). SODIGA dostává od IGAPE granty, které do roku 2000 dosáhly výše 6 861 574,89 EUR. Tyto granty musí být použity na financování zvláštních investic, tj. investic, jež jsou riskantnější než investice běžně financované společností nebo s delší dobou splatnosti či odpisování, nebo investic v určitých zeměpisných oblastech.
(29)
Dne 1. března 2002 byl akciový kapitál společnosti Siderúrgica Añón navýšen o dalších 4 207 140 EUR. Stávající tři akcionáři ho upsali podle svých podílů (SODIGA se podílela částkou 495 180 EUR) a za stejných podmínek pro všechny tři akcionáře, pokud jde o cenu za akcii a platbu. Strany rovněž podepsaly dohodu, v níž Hierros Añón a Rodonita (nebo samotná společnost Siderúrgica Añón) přislíbily společnosti SODIGA nejpozději do dne 19. dubna 2007 odkoupit podíl společnosti SODIGA za vyšší z následujících dvou hodnot: a) za teoretickou účetní hodnotu firmy stanovenou v případě potřeby nezávislým znaleckým posudkem; nebo b) za 133,82 % počátečního podílu, tj. za 662 650 EUR. SODIGA obdrží od společnosti Siderúrgica Añón ode dne 30. prosince 2003 čtyři roční splátky ve výši 41 867 EUR jako zálohu na konečnou částku.
4. Důvody pro zahájení řízení
(30)
Ve svých rozhodnutích o zahájení řízení Komise vyjádřila pochyby, zda je možno získaný podíl společnosti SODIGA na akciovém kapitálu společnosti Siderúrgica Añón považovat za skutečné poskytnutí rizikového kapitálu podle běžné investiční praxe v tržním hospodářství a zda byla cena zaplacená za záruku tržní cenou. Kromě toho Komise vyjádřila své pochyby, zda jsou uvedená opatření včetně ostatních opatření uvedených v oddíle 1, která přijaly španělské orgány za účelem financování investic, slučitelná se společným trhem.
III. PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
(31)
Ve svém dopise ze dne 22. února 2002 se Evropské sdružení nezávislých oceláren (EISA) domnívá, že podpora není slučitelná se společným trhem zejména proto, že a) trh s ocelovými pruty trpí nadbytkem kapacit; b) investice nikdy nebudou výnosné a povedou pouze k narušení hospodářské soutěže a c) žádný soukromý investor nebude na výrobu těchto produktů za současných podmínek na trhu riskovat kapitál.
(32)
Ve svém dopise ze dne 5. března 2002 se Svaz ocelářských závodů (UNESID) domnívá, že není logické, aby byly veřejné prostředky používány na budování nových kapacit v odvětví, ve kterém byly značné částky z veřejných prostředků vynaloženy na snížení pracovních sil a kapacit.
(33)
Ve svém dopise ze dne 8. března 2002 svaz italských oceláren Federacciai tvrdí, že trh s ocelovými tyčemi trpí nadbytkem kapacit, a investice do tohoto odvětví tudíž představují velké riziko a jejich výnosnost lze očekávat jen stěží. Kromě toho se domnívá, že v zapojení společností SODIGA a INESGA sehrály roli politické okolnosti. Navíc úroková sazba půjčky poskytnuté prostřednictvím INESGA a pojistné zaplacené za záruku neodpovídaly tržním podmínkám.
(34)
Ve svém dopise ze dne 17. října 2002 společnost UK Steel Enterprise Ltd. (dále jen „UK Steel“) uvedla, že se toto odvětví vyznačuje nadbytkem kapacit, přílišnou konkurencí ze strany třetích zemí a nízkými cenami a že všechny tyto znaky ukazují na to, že běžný soukromý investor by k vytvoření nové kapacity svůj kapitál neposkytl. Je třeba se zamyslet nad tím, zda by Hierros Añón a Rodonita samy investovaly do tohoto projektu, kdyby neměly k dispozici protiprávní státní podporu. Rovněž skutečnost, že Hierros Añón a Rodonita měly použít 70 % výroby pro své vlastní vnitřní účely, musela vést k zamyšlení nad pravděpodobnou ziskovostí společnosti Siderúrgica Añón. Vnitropodnikové oceňování výrobků by bylo neprůhledné a pravděpodobně by se zaměřilo více na maximalizaci ziskovosti společností Hierros Añón a Rodonita než na ziskovost společnosti Siderúrgica Añón.
(35)
Ve svém dopise ze dne 31. července 2002 Siderúrgica Añón uvedla toto:
(36)
Podle společnosti se na ocelářský průmysl ode dne 23. července 2002 vztahovalo nařízení Komise (ES) č. 70/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (6) (dále jen „nařízení o malých a středních podnicích“). Skutečnost, že podpora byla poskytnuta před ukončením platnosti Smlouvy o ESUO, neměla žádný význam, protože podle ustálené judikatury musela být rozhodnutí Komise o slučitelnosti podpory založena na skutečnostech a právních předpisech existujících v okamžiku, ve kterém bylo přijato rozhodnutí, nikoli v okamžiku, ve kterém byla podpora poskytnuta. Kromě toho oznámení Komise o stanovení prováděcích pravidel pro posouzení protiprávní státní podpory (7), na které odkazovalo sdělení Komise týkající se určitých aspektů řešení případů hospodářské soutěže vzniklých následkem ukončení platnosti Smlouvy o ESUO (8), zmiňovalo pouze rámce, pokyny, sdělení a oznámení, nikoli však nařízení.
(37)
Za těchto okolností, kdy Siderúrgica Añón patřila k malým a středním podnikům a míra poskytnuté podpory (9) byla nižší než míra uvedená v článku 4 nařízení o malých a středních podnicích, by byla podpora slučitelná se společným trhem (a vyňata z oznamovací povinnosti).
(38)
Navíc, pokud jde o grant poskytnutý ze strany IGAPE a bezúročnou půjčku poskytnutou ministerstvem vědy a technologie, společnost tvrdí, že byly poskytnuty podle režimů schválených Komisí dne 5. července 1995 (státní podpora č. 21/95) a dne 18. května 2001 (státní podpora č. 182/01), a jsou proto slučitelné se společným trhem.
(39)
Pokud jde o podíl získaný společností SODIGA na kapitálu společnosti Siderúrgica Añón, společnost uvedla, že skutečnost, že zájmy soukromých a veřejných akcionářů mohly být rozdílné, nehrála roli, protože podstatné bylo, že účast soukromých i veřejných investorů probíhala za stejných podmínek. Aby dále podpořila tento postoj, společnost tvrdí, že se Komise domnívala, že se v případě podílu získaném Bavorskem spolu s dalšími třemi výrobci oceli na kapitálu NMH nejednalo o státní podporu (rozhodnutí ze dne 26. července 1988 zmíněné v rozhodnutí Komise ze dne 31. října 1995) a že Komise při zahájení řízení proti podílu nabytém valonským regionem v Carsid nebrala v úvahu rozdílné zájmy soukromých a veřejných akcionářů.
(40)
Ve svém dopise ze dne 30. září 2002 společnost tvrdila, že Komise již nebyla oprávněna přijmout rozhodnutí o opatření, které zamýšlela ve svém dopise ze dne 20. prosince 2001, protože již uplynula tříměsíční lhůta pro přijetí rozhodnutí stanovená v čl. 6 odst. 5 kodexu podpor ocelářskému průmyslu.
(41)
Dopisem ze dne 23. června 2003 předložila společnost Siderúrgica Añón další připomínky. Za prvé uvedla, že podpora nemohla být analyzována na základě Smlouvy o ESUO nebo kodexu podpor ocelářskému průmyslu. Za druhé trvala na tom, že na podporu se vztahuje nařízení o malých a středních podnicích. Za třetí uvedla, že tato podpora je existující podporou ve smyslu čl. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (10) (dále jen „procesní nařízení“), protože byla poskytnuta předtím, než v ocelářství vstoupila v platnost pravidla pro státní podporu Smlouvy o ES.
IV. PŘIPOMÍNKY ŠPANĚLSKA
(42)
Pokud jde o nabytí podílu na akciovém kapitálu společnosti Siderúrgica Añón společností SODIGA, španělské orgány tvrdí, že tak bylo učiněno v souladu s běžnou praxí v tržním hospodářství. Investiční rozhodnutí byla přijata pouze po zvážení uskutečnitelnosti projektů a předpokládané výnosnosti. V tomto případě byl podíl společnosti SODIGA v Siderúrgica Añón převzat v okamžiku navýšení kapitálu a zároveň se stávajícími akcionáři, kteří společně upsali 83,4 % nových akcií. Za těchto okolností španělské orgány argumentovaly tím, že podle judikatury byla splněna kritéria soukromého investora. Kromě toho španělské orgány prohlásily, že touto dohodou o zpětném odkoupení SODIGA zajistila minimální návratnost investic ve výši 7,2 % ročně, což je více než úrok ze státních dluhopisů za období deseti let v době podepsání smlouvy (5,3 %). V každém případě, pokud by se jednalo o státní podporu, byla by slučitelná se společným trhem podle bodu VIII odst. 3 podbodu ii) sdělení Komise o státní podpoře a rizikovém kapitálu (11), protože se týká středního podniku při zahájení jeho činnosti v podporované oblasti.
(43)
Pokud jde o skutečnost, že SODIGA zaplatila vyšší cenu za akcii a okamžitě ji uhradila, španělské orgány prohlásily, že se tím kompenzovala minimální návratnost investic do společnosti SODIGA, ze kterých ostatní akcionáři neměli prospěch. V každém případě trvaly na tom, že se jednalo o běžnou praxi, kdy nový akcionář zaplatí za nově vydané akcie vyšší cenu, což odráží značné úsilí vložené do projektu původními akcionáři (například v souvislosti se smlouvami s dodavateli zařízení a s pořizováním pozemků).
(44)
Pokud jde o účast společnosti SODIGA na druhém navýšení kapitálu společnosti Siderúrgica Añón, španělské orgány namítly, že se SODIGA účastnila úměrně svému podílu a za stejných podmínek jako ostatní akcionáři. Za těchto okolností se nejednalo o státní podporu.
(45)
Pokud jde o přiřaditelnost činností společnosti SODIGA orgánům veřejné moci, španělské orgány tvrdily, že podle judikatury měla Komise předložit důkazy, že do rozhodnutí investovat do Siderúrgica Añón zasahovaly.
(46)
Pokud jde o půjčku poskytnutou prostřednictvím INESGA, španělské orgány prohlásily, že prostředky pocházely výhradně ze soukromých zdrojů (zúčastněné banky), že se tyto banky mohly podílet na financování jakýchkoli operací a že zapojení INESGA bylo omezeno na následné sledování. V tomto smyslu došly k závěru, že nebyly použity veřejné prostředky. Kromě toho prohlásily, že porovnání s referenční sazbou používanou Komisí nebylo přiměřené, protože tato referenční sazba odpovídala průměru za pětileté mezibankovní swapové sazby za měsíce září, říjen a listopad 2000 navýšené o 75 procentních bodů. Protože pětiletá mezibankovní swapová sazba ke dni poskytnutí půjčky byla 4,769 %, opravená referenční sazba by měla být 5,519 %. Konečně pak tvrdily, že úroková sazba byla podobná jako u dalších půjček poskytnutých společnostem náležícím do skupiny Añón, nebo byla dokonce vyšší.
(47)
Pokud jde o záruku poskytnutou ze strany IGAPE, španělské orgány prohlásily, že byla v souladu s tržními podmínkami. Tvrdily, že provize soukromých bank u těchto druhů projektů dosahovala 0,15 % za čtvrtletí. Rozdíl oproti provizi v případě této transakce měl původ v následujících faktorech: a) podmínky pro využití záruky byly mnohem přísnější než podmínky bankovních záruk, protože bankovní záruky byly vynutitelné na první požádání a záruka IGAPE byla vynutitelná pouze dodatečně (jakmile byl na příjemce vyhlášen konkurz), b) riziko převzaté IGAPE bylo velmi nízké, poněvadž pokrývalo pouze 30 % půjčky a půjčkou se financovalo pouze 40 % investic a c) projekt byl podporován skupinami známými svou platební schopností.
(48)
Španělské orgány poskytly vyjádření od dvou bank (Caixa Galicia a Banco Pastor) v tom smyslu, že s ohledem na podmínky půjčky a totožnost akcionářů by v případě takové záruky uplatnily provizi ve výši 0,20 % ročně.
(49)
Pokud jde o subvenci IGAPE ve výši 0,25 % a poplatek za schválení, španělské orgány trvaly na tom, že tato podpora byla poskytnuta v rámci režimů schválených Komisí a že s výjimkou částky ve výši 14 299,44 EUR spadala do působnosti nařízení Komise (ES) č. 69/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis (12), která se vztahovala také na sektor ESUO. Dále tvrdily, že trh s těmito výrobky nebude ovlivněn, protože většina výrobků bude použita v rámci skupiny a téměř všechna zbývající výroba bude vyvážena mimo EHP.
(50)
Pokud jde o grant poskytnutý ze strany IGAPE, španělské orgány namítly, že byl poskytnut v rámci režimu schváleného Komisí, a že je proto slučitelný se společným trhem.
(51)
V každém případě španělské orgány prohlásily, že podpora byla slučitelná se společným trhem, protože spadala do působnosti nařízení o malých a středních podnicích, které se vztahuje také na ocelářství ESUO.
(52)
Dále tvrdily, že podpora byla v souladu s pokyny Společenství o státní podpoře na ochranu životního prostředí (13). Tvrdily, že by systém zvolený pro úpravu vody zdokonalil ochranu životního prostředí v porovnání s tradičním systémem a že představuje dodatečné náklady ve výši 661 113 EUR. Stejně tak používání zemního plynu v ohřívací peci by významně snížilo emise v porovnání s topnými oleji a dodatečné náklady by dosáhly výše 1 502 530 EUR. Za třetí skutečnost, že by všechny inženýrské stavby pro hydraulická zařízení, mazací zařízení, kabeláž a potrubní vedení byly vybudovány nad povrchem místo pod zemí, by zlepšila pracovní podmínky a zabránila únikům do podzemí, přičemž dodatečné náklady by dosáhly výše 6 911 639 EUR.
(53)
Pokud jde o připomínky třetích stran (viz 31. až 34. bod odůvodnění), španělské orgány prohlásily, že nejsou podloženy žádnými skutečnými důkazy a že se daná sdružení pouze snaží zabránit vstupu nové společnosti na trh. V této souvislosti španělské orgány připomněly, že zakladatele nové společnosti k provedení investic podnítily potíže s dodávkami těchto výrobků od tradičních výrobců (zejména nadměrná zpoždění dodávek). Rovněž upozornily Komisi na rozhodnutí Komise 89/515/EHS ze dne 2. srpna 1989 týkající se řízení podle článku 85 Smlouvy o EHS (14) a související rozsudky soudů Společenství, při nichž bylo zjištěno, že se někteří ze členů EISA účastnili protikonkurenčního jednání.
V. POSOUZENÍ OPATŘENÍ
(54)
Siderúrgica Añón vyrábí ocelové pruty a tyče, což jsou výrobky zahrnuté v příloze I Smlouvy o ESUO. Jedná se tudíž o podnik ve smyslu článku 80 uvedené smlouvy.
(55)
V daném případě je zřejmé, že Španělsko provádělo uvedená opatření protiprávně, protože nedodrželo postupy stanovené v článku 6 kodexu podpor ocelářskému průmyslu. Proto Komise nemůže uznat argument společnosti (viz 41. bod odůvodnění), že daná podpora byla existující podporou.
(56)
I když bylo podle Smlouvy o ESUO zahájeno řízení, Komise nemohla přijmout konečné rozhodnutí dříve než dne 23. července 2002, protože rozhodnutí o rozšíření řízení bylo přijato dne 2. července 2002 a zasláno španělským orgánům dne 4. července 2002. Výzva k předložení připomínek byla zveřejněna dne 9. září 2002. V bodě 43 sdělení týkajícího se určitých aspektů řešení případů hospodářské soutěže vzniklých následkem ukončení platnosti Smlouvy o ESUO Komise uvedla, že v takových případech bude pokračovat v šetření podle ustanovení procesního nařízení a přijme konečné rozhodnutí podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
(57)
Komise nemůže uznat argument společnosti, že uplynutí tříměsíční lhůty od počátečního rozhodnutí o zahájení řízení jí zabránilo v přijetí rozhodnutí (viz 40. bod odůvodnění). Podle rozhodnutí Soudního dvora ve věci C-5/01 Belgie v. Komise (15) ze dne 12. prosince 2002„tříměsíční lhůta stanovená v čl. 6 odst. 5 šestého kodexu podpor ocelářskému průmyslu nemůže být považována za promlčecí dobu spojenou se ztrátou pravomoci“. V současné době je procesní nařízení použitelné v plném rozsahu a bylo dosaženo souladu s čl. 7 odst. 6 tohoto nařízení.
1. Existence státní podpory
(58)
Podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES podpory poskytované v jakékoli formě členským státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo hrozí narušením hospodářské soutěže tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem.
a) Nabytí podílu na akciovém kapitálu společnosti Siderúrgica Añón společností SODIGA
(59)
Pokud jde o nabytí podílu na akciovém kapitálu společnosti Siderúrgica Añón společností SODIGA (viz 27. a 29. bod odůvodnění), Komise poukazuje zejména na skutečnost, že je SODIGA řízena galicijskou regionální vládou. Komise dále konstatuje, že galicijská regionální vláda to považuje za součást programů IGAPE na podporu podniků (16). Za těchto okolností se Komise domnívá, že činnosti společnosti SODIGA se přičítají státu.
(60)
Za účelem rozhodnutí, zda je příjemci opatření udělena výhoda, Komise použije zásadu investora v tržním hospodářství. Tato zásada byla Komisí použita již v mnoha případech a také byla uznána a rozvinuta Soudem v několika rozsudcích (17). Podstatou této zásady je, že v případech, kdy orgán veřejné moci investuje do společnosti za podmínek, které by byly přijatelné pro soukromého investora působícího za běžných podmínek tržního hospodářství, není tato investice považována za státní podporu.
(61)
V zásadě platí, že v případě transakce, které se účastní soukromý investor a veřejný investor, se nejedná o státní podporu, pokud platí pro soukromého i veřejného investora stejné podmínky.
(62)
To však neplatí v případě nabytí podílu na kapitálu společnosti Siderúrgica Añón společností SODIGA, a to z následujících důvodů:
(63)
Za prvé, při prvním navýšení kapitálu SODIGA zaplatila za svůj podíl okamžitě, zatímco soukromí partneři zaplatili za své podíly později a SODIGA zaplatila 90 EUR za každou nabytou akcii, zatímco soukromí partneři zaplatili za své akcie pouze 60 EUR.
(64)
Za druhé, hlavní příjemci výroby společnosti Siderúrgica Añón budou soukromí partneři, kteří mohou těžit z těchto vstupů, zatímco SODIGA může ohledně návratnosti svých investic spoléhat pouze na výnosnost společnosti Siderúrgica Añón.
(65)
Komise nemůže uznat argument, že prémie zaplacená společností SODIGA je běžnou praxí (viz 43. bod odůvodnění), protože společnost dosud nezahájila výrobu, a nebyla proto schopna prokázat se obzvláště dobrými provozními výsledky, které by mohly prémii ospravedlnit. Pokud by se tento argument uznal, musel by se kromě toho použít na kapitálové vklady všech investorů v té době.
(66)
Komise však bere v úvahu, že dohodou o zpětném odkoupení akcií společnost SODIGA zajistila návratnost investic ve výši 7,2 %, které soukromí akcionáři nedosáhli (18).
(67)
S přihlédnutím ke skutečnosti, že budou prováděny roční splátky, že podíl společnosti SODIGA je menšinový a nikterak jí neumožňuje ovlivňovat řízení společnosti a vzhledem k tomu, že společnost Siderúrgica Añón bude vyrábět zejména pro své vlastní akcionáře, se Komise domnívá, že z hospodářského hlediska může být tento podíl považován za podřízenou participační půjčku. Z pohledu rizika je však tuto investici třeba považovat za běžný akciový kapitál, protože podřízené půjčky, přestože jsou podřízeny jiným dluhovým nástrojům, mají před akciovým kapitálem přednost.
(68)
Naskýtá se tedy otázka, zda by výše uvedená návratnost investic ve výši 7,2 % pokryla příslušné riziko a byla přijatelná pro soukromého investora poskytujícího podřízenou participační půjčku. Komise se podle postupu přijatého v rozhodnutí 2003/284/ES ze dne 11. prosince 2002 o státní podpoře provedené Španělskem ve prospěch SNIACE SA (19) domnívá, že by obvyklá úroková sazba pokrývající příslušné riziko byla 12,33 % pro první navýšení kapitálu a 11,06 % pro druhé navýšení kapitálu. To odpovídá mezibankovní sazbě použité Komisí pro výpočet její referenční tržní sazby plus obvyklých 75 bodů báze, které připočítává pro půjčky ve Španělsku (6,33 % ke dni 19. dubna 2001 a 5,06 % ke dni 1. března 2002) plus 600 bodů báze. Těchto 600 bodů báze je ospravedlněno absencí jakýchkoli záruk, zvláštním rizikem spojeným se vstupem nové společnosti do odvětví ocelářství, pro které je charakteristický nadbytek kapacit, a jak již bylo vysvětleno také skutečností, že s touto půjčkou je spojeno značně vyšší riziko, než je tomu u běžné půjčky (v případě platební neschopnosti by měli přednost všichni věřitelé) (20). To je v souladu s údaji obsaženými ve sdělení Komise o metodě pro stanovení referenčních a diskontních sazeb (21), kde se uvádí, že referenční sazba může být navýšena o 400 bodů báze a více v případech spojených se zvláštním rizikem (například nejsou-li poskytnuty záruky běžně vyžadované bankami).
(69)
Komise se proto domnívá, že nabytí daného podílu představuje výhodu pro společnost Siderúrgica Añón, která je financována ze státních zdrojů.
(70)
Prvek podpory u těchto dvou podílů se rovná rozdílu mezi úroky ve výši 12,33 % a 7,2 %, tedy 5,13 % u prvního podílu, a rozdílu mezi úroky ve výši 11,06 % a 7,2 %, tedy 3,86 % u druhého podílu. S přihlédnutím ke splátkám prováděným společností Siderúrgica Añón ve prospěch společnosti SODIGA odpovídá tato podpora rozdílu mezi skutečně placenými úhradami a ročními platbami úroků a úhradou jistiny, která by byla splatná při použití výše uvedených běžných úrokových sazeb ve výši 12,33 % a 11,06 %. Druhá úroková sazba má za následek roční platby úroků ve výši 222 317,3 EUR za první podíl a 54 766,9 EUR za druhý podíl. Rozdíl mezi příslušnými platbami úroků a harmonogramem skutečných úhrad těchto dvou podílů lze stanovit takto (22):
První podíl ve výši 1 803 060 EUR (2001)
Rok
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Harmonogram úhrad bez podpory
222 317
222 317
222 317
222 317
222 317
222 317
+ 1 803 060
= 2 025 377
Současný harmonogram úhrad
150 916
150 916
150 916
150 916
150 916
1 803 060
Podpora za rok
71 401
71 401
71 401
71 401
71 401
222 317
Druhý podíl ve výši 495 180 EUR (2002)
Rok
2003
2004
2005
2006
2007
Harmonogram úhrad bez podpory
54 766
54 766
54 766
54 766
54 766
+ 495 180
= 549 946
Současný harmonogram úhrad
41 868
41 868
41 868
41 868
495 180
Podpora za rok
12 869
12 869
12 869
12 869
54 766
b) Půjčka poskytnutá prostřednictvím INESGA
(71)
Pokud jde o půjčku poskytnutou prostřednictvím INESGA (viz 26. bod odůvodnění), Komise se domnívá, že se mohlo jednat o prvky státní podpory, protože se úroková sazba zdá být poměrně nízká. Komise si je však vědoma, že prostředky jsou poskytovány soukromými bankami, které se mohou svobodně rozhodnout, zda se budou na půjčce podílet či nikoli. Za těchto okolností Komise dochází k závěru, že lepší finanční podmínky jsou způsobeny zásahem IGAPE (záruka, úrokový příspěvek placený přímo bankám) a skutečností, že se jedná o syndikátní půjčku. Se samotnou půjčkou proto není spojena žádná státní podpora.
c) Záruka poskytnutá ze strany IGAPE
(72)
Pokud jde o záruku poskytnutou ze strany IGAPE (viz 26. bod odůvodnění), postup Komise (23) pro posuzování individuálních záruk zahrnuje několik podmínek pro záruky tak, aby nepředstavovaly státní podporu. V tomto případě Komise konstatuje, že Siderúrgica Añón nebyla ve finančních nesnázích ve smyslu pokynů Společenství o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích (24) a získala půjčky na finančních trzích bez jakéhokoli zásahu státu. Dále konstatuje, že je záruka spojena s konkrétní půjčkou, je stanovena pro pevnou maximální částku, pokrývá 30 % nesplacené půjčky a není otevřená. Pokud jde o cenu zaplacenou za záruku, Komise měla pochybnosti, zda zaplacené pojistné (0,2 % ročně z nesplaceného zajištěného dluhu, bez poplatku za schválení) odpovídalo tržní ceně za podobnou záruku zejména s přihlédnutím k přehledu maximálních cen za záruky zveřejněnému dvěma z bank podílejících se na půjčce.
(73)
Komise nemůže uznat pro srovnání „nabídky“ předložené ex post těmito dvěma bankami (viz 48. bod odůvodnění), protože jsou hypotetické a byly učiněny pro účely tohoto řízení. Navíc se jedná o nabídky těchto dvou bank, a nemusí proto představovat hledisko trhu.
(74)
Rovněž tak Komise nemůže uznat argumenty o zvláštních znacích dané záruky (viz 47. bod odůvodnění), a proto ani snížení ceny na „běžnou“ tržní sazbu, a to z těchto důvodů: a) skutečnost, že záruky ve Španělsku jsou běžně vykonatelné na první požádání, je vysvětlena požadavkem dalších záruk od příjemce. V tomto případě se však IGAPE výslovně vzdala svého práva požadovat jakoukoli záruku (po obdržení souhlasu od galicijské regionální vlády), b) skutečnost, že záruka pokrývá pouze 30 % půjčky, nehraje roli, protože pro ručitele je zásadní výše rizika a c) skutečnost, že je projekt podporován skupinami známými svou platební schopností, také nehraje roli, protože tyto skupiny neponesou odpovědnost za dluhy Siderúrgica Añón.
(75)
Za těchto okolností se v tomto konkrétním případě Komise domnívá, že by tržní sazba pro podobnou záruku měla být přinejmenším ve výši uvedené španělskými orgány, tedy 0,6 % ročně (viz 47. bod odůvodnění).
(76)
Komise se proto domnívá, že tato záruka představuje výhodu pro Siderúrgica Añón, která je financována ze státních zdrojů.
(77)
Pokud jde o výši státní podpory spojené s touto zárukou, bod 3.2 sdělení o zárukách stanoví, že grantový ekvivalent individuální záruky by měl být vypočten stejným způsobem jako grantový ekvivalent zvýhodněné půjčky, přičemž úrokový příspěvek představuje rozdíl mezi tržní úrokovou mírou a sazbou získanou díky státní záruce po odečtení zaplaceného pojistného. V daném případě se za účelem stanovení tržní sazby takové půjčky a při absenci jiných nezaručených půjček na financování investice Komise domnívá, že je vhodné použít úrokovou sazbu nezajištěné zápůjční facility poskytnuté bankou Caixa de Galicia společnosti Siderúrgica Añón (jistina 3 000 000 EUR, úroková sazba Euribor 12 měsíců + 0,75, poplatek za schválení 0,15 %, splatnost do jednoho roku ode dne 20. března 2002) (25). Úrokový příspěvek u půjčky ze strany INESGA je proto 0,3 % (rozdíl 0,50 % mezi rizikovým příplatkem za půjčku ze strany INESGA (Euribor měsíce + 0,25 %) a rizikovým příplatkem za uvedenou zápůjční facilitu (Euribor 12 měsíců + 0,75 %) minus 0,2 % zaplacené za záruku). To činí 28 848,6 EUR (0,3 % z 9 616 193 EUR ) ročně.
d) Další opatření
(78)
Grant poskytnutý ze strany IGAPE (viz 24. bod odůvodnění), bezúročná půjčka poskytnutá ministerstvem vědy a technologie (viz 25. bod odůvodnění), subvencování úroků ze strany IGAPE a poplatek za schválení poskytnutý prostřednictvím INESGA (viz 26. bod odůvodnění) představují výhodu pro Siderúrgica Añón, která je financována ze státních zdrojů.
(79)
Výše opatření podpory uvedených v předchozím bodě je tato: grant poskytnutý ze strany IGAPE: 2 399 407 EUR; subvence poskytnuté ze strany IGAPE na půjčku poskytnutou ze strany INESGA: 0,25 % ročně z částky 9 616 193 EUR (úrokový příspěvek), tj. 24 040,5 EUR ročně, a 0,5 % z částky 9 616 193 EUR (poplatek za schválení), tj. 48 081 EUR ročně; bezúročná půjčka poskytnutá ministerstvem vědy a technologie: 5,7 % ročně z částky 1 803 036 EUR, tj. 102 773,5 EUR ročně.
e) Narušení hospodářské soutěže a dopad na obchod
(80)
Vzhledem k existenci hospodářské soutěže a obchodu uvnitř Společenství v daném odvětví (viz body odůvodnění 20 až 23) se Komise domnívá, že výše uvedená opatření podpory narušují hospodářskou soutěž nebo hrozí, že ji naruší a že budou mít nepříznivý vliv na obchod mezi členskými státy.
(81)
Komise proto dochází k závěru, že grant poskytnutý ze strany IGAPE, bezúročná půjčka poskytnutá ministerstvem vědy a technologie, subvencování úroků ze strany IGAPE a poplatku za schválení u půjčky poskytnuté prostřednictvím INESGA, podíl získaný společností SODIGA na akciovém kapitálu společnosti Siderúrgica Añón a záruka poskytnutá ze strany IGAPE představují státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.
2. Slučitelnost se společným trhem
(82)
Komise především nemůže uznat argument, že některá z opatření podpory byla poskytnuta podle schválených režimů (N 21/95 (26) a N 182/2001 (27)). V rozhodnutích schvalujících tyto režimy Komise zmiňuje povinnost španělských orgánů dodržovat příslušná pravidla pro ocelářství. Komise konstatuje, že pravidla pro ocelářství byla obsažena v kodexu podpor ocelářskému průmyslu, který vyloučil ocelářství z těchto režimů a uložil povinnost předchozího oznámení. Protože tato povinnost předchozího oznámení nebyla splněna, na podporu poskytnutou společnosti Siderúrgica Añón se tyto dva režimy nevztahují.
(83)
Podle bodu 44 sdělení Komise týkajícího se určitých aspektů řešení případů hospodářské soutěže vzniklých následkem ukončení platnosti Smlouvy o ESUO „při přijímání rozhodnutí po dni 23. července 2002 ohledně státních podpor uskutečněných uvedeného dne nebo před ním bez předchozího schválení Komisí bude Komise postupovat v souladu se sdělením Komise o stanovení prováděcích pravidel pro posouzení protiprávní státní podpory“ (28). Podle posledního pododstavce tohoto sdělení platí pravidla zde stanovená „aniž je dotčen výklad nařízení Rady a Komise v oblasti státní podpory“.
(84)
Podle čl. 9 odst. 2 (29) druhého pododstavce nařízení Komise (ES) č. 70/2001, „jednotlivé podpory poskytnuté mimo rámec jakéhokoli režimu přede dnem vstupu tohoto nařízení v platnost bez schválení Komise a při porušení oznamovací povinnosti dle čl. 88 odst. 3 Smlouvy jsou slučitelné se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 Smlouvy a jsou vyňaty, pokud splňují všechny podmínky tohoto nařízení, s výjimkou požadavku v čl. 3 odst. 1, podle něhož má být učiněn výslovný odkaz na toto nařízení“.
(85)
Komise se domnívá, že vzhledem k číselným údajům o obratu, zaměstnancích nebo k celkové rozvaze společnosti Siderúrgica Añón a s ní spojených podniků (viz 15. a 17. bod odůvodnění) se jedná o střední podnik (podle přílohy 1 nařízení o malých a středních podnicích). Proto je třeba posoudit, zda veškeré investiční podpory poskytnuté společnosti Siderúrgica Añón splňují podmínky nařízení o malých a středních podnicích.
(86)
V tomto ohledu Komise konstatuje, že podle čl. 6 odst. 1 nařízení o malých a středních podnicích není poskytování jednotlivých podpor vyňato z povinnosti předchozího oznámení, je-li dosažen jeden ze dvou prahů uvedených v písmenech a) a b).
(87)
Z toho vyplývá, že podpora ve formě grantu ve výši 2 399 407 EUR poskytnutá ze strany IGAPE nemůže být vyňata. Podle španělských orgánů (viz 24. bod odůvodnění) představuje podpora 8 % investic. Investice proto činí 29 992 588 EUR, což je více než práh v hodnotě 25 000 000 EUR stanovený v čl. 6 odst. 1 písm. a). Kromě toho musí být ocelářství považováno za odvětví, které není způsobilé pro regionální podporu podle bodu 1 třetího pododstavce sdělení Komise o podpoře ocelářství na záchranu a restrukturalizaci a uzavírání kapacit (30) a podle bodu 27 víceodvětvového rámce pro regionální podporu velkým investičním projektům (31). Stejná situace nastala v době, kdy byla poskytnuta podpora ocelářství podle kodexu podpor ocelářskému průmyslu. Protože je Siderúrgica Añón středním podnikem, je výchozí bod pro použitelný strop, jak je uveden v čl. 6 odst. 1 písm. a) bodě i), stanoven v čl. 4 odst. 2 písm. b) ve výši 7,5 %. Podle čl. 6 odst. 1 písm. a) bodu i) nesmí hrubá míra podpory překročit 50 % ze 7,5 %, tedy 3,75 %. Hodnota 8 % je jednoznačně nad tímto prahem. Hrubá míra grantu IGAPE musí skutečně vzít v úvahu celkovou výši grantu (která činí 8 %), a nikoliv částku, která byla uhrazena na počátku (a která činí 0,95 %), jak tvrdí španělské orgány (viz 37. bod odůvodnění), protože pro posouzení podpory musí být zvažována částka poskytnutá, nikoliv částka uhrazená.
(88)
Jak dále vyplývá z poslední věty bodu 27 víceodvětvového rámce pro regionální podporu velkým investičním projektům, podle které je poskytování jednotlivých podpor velké výše v ocelářství nevyňatých podle nařízení o malých a středních podnicích neslučitelné se společným trhem, nemůže být grant poskytnutý ze strany IGAPE vyňat podle nařízení o malých a středních podnicích. Je proto třeba zdůraznit, že ke stejným závěrům by se dospělo, kdyby byl použit kodex podpor ocelářskému průmyslu platný v době, kdy byla podpora poskytnuta.
(89)
Ani veškerá další podpora, která je považována za investiční podporu, nemůže být vyňata podle nařízení o malých a středních podnicích. Musela by být tudíž kombinována s grantem poskytnutým ze strany IGAPE, a byla by proto neslučitelná podle odůvodnění uvedených v 86. až 88. bodu odůvodnění.
(90)
Případná slučitelnost podle regionální odchylky pro státní podporu musí být posuzována v souladu s důležitými kritérii stanovenými v jakémkoli nástroji platném v době, kdy byla podpora poskytnuta, v souladu se sdělením Komise o stanovení příslušných pravidel pro posouzení protiprávní státní podpory. Jak již bylo uvedeno, kodex podpor ocelářskému průmyslu neopravňuje žádnou regionální podporu v době, kdy byla podpora poskytnuta. Proto nemůže být daná podpora způsobilá pro regionální odchylku.
(91)
Komise nemůže uznat ani argument, že některé z investic byly způsobilé pro podporu na ochranu životního prostředí, a to z těchto důvodů:
(92)
Podle článku 3 kodexu podpor ocelářskému průmyslu (32), který stanoví kritéria pro použití pokynů Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí, musí Komise zabránit tomu, aby byla všeobecná investiční podpora pro nové závody nebo zařízení poskytována pod záminkou ochrany životního prostředí. Kromě toho pokyny k životnímu prostředí (33) použitelné v souladu s kodexem podpor ocelářskému průmyslu uvádějí, že se nevztahují na podporu určenou zdánlivě na opatření na ochranu životního prostředí, která je však ve skutečnosti určena na všeobecné investice (bod 3.2.1).
(93)
V tomto případě Komise v prvé řadě konstatuje, že se španělské orgány při poskytování podpory nezabývaly žádnými úvahami ohledně životního prostředí.
(94)
Komise dále konstatuje, že investice do systému na úpravu vody a do ohřívací pece zvýší účinnost společnosti, protože dojde ke snížení nákladů na vodu a energii. Instalace těchto druhů zařízení je v daném odvětví obvyklou praxí, aniž je považována za investice do životního prostředí. Komise se domnívá, že to je pravým důvodem pro jejich provedení, a že se na ně proto nevztahují pokyny k životnímu prostředí (34).
(95)
V každém případě ani španělské orgány ani příjemce nedodali žádné konkrétní důkazy o přínosu uvedených zařízení pro životní prostředí. Proto není třeba využívat nezávislých znaleckých posudků ani konzultovat s členskými státy (viz příloha kodexu podpor ocelářskému průmyslu). Kromě toho nebyly odečteny všechny výhody, pokud jde o nižší výrobní náklady, jak vyžaduje příloha (35) kodexu podpor ocelářskému průmyslu, ani nebylo vysvětleno, jak byly vypočteny dodatečné náklady.
(96)
Pokud jde o investice do inženýrských staveb, Komise se domnívá, že nepředstavují žádný přínos pro životní prostředí a pokud by šlo o přínos pro bezpečnost zaměstnanců, nevztahovaly by se na tyto investice pokyny k životnímu prostředí ani žádná ustanovení kodexu podpor ocelářskému průmyslu.
(97)
Komise také nenachází žádná ustanovení kodexu podpor ocelářskému průmyslu, podle kterých by podpora mohla být považována za slučitelnou. Zjevně se nejedná o podporu na výzkum a vývoj ani o podporu na uzavírání kapacit a v případě Řecka nebyla poskytnuta. Komise dále uvádí, že se nejedná o podporu na vzdělávání ve smyslu nařízení Komise (ES) č. 68/2001 ze dne 12. ledna 2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podpory na vzdělávání (36) ani o podporu zaměstnanosti ve smyslu nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 ze dne 12. prosince 2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti (37), (38). Španělské orgány každopádně nespoléhaly na žádné z těchto odchylek ani předpisů.
(98)
Komise na závěr konstatuje, že sdělení Komise o státní podpoře a o rizikovém kapitálu nebyla použitelná pro ocelářství v době, kdy byla podpora poskytnuta, a dosud není pro toto odvětví použitelná podle bodu VIII odst. 3 osmého pododstavce uvedeného sdělení.
(99)
Vzhledem k výše uvedenému se Komise domnívá, že se žádná z výjimek ze zákazu investiční podpory ocelářství nevztahuje na tento případ, a že tudíž opatření označená Komisí jako opatření představující státní podporu nejsou slučitelná se společným trhem.
VI. ZÁVĚR
(100)
Komise nutně shledává, že Španělsko protiprávně provedlo daná opatření státní podpory, která jsou neslučitelná se společným trhem. Tato opatření proto musí být zrušena.
(101)
Kromě toho podle čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999, je-li v případě protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotčený členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil. Vymáhaná podpora zahrnuje úroky ode dne, kdy byla k dispozici příjemci, do dne jejího navrácení. Úroky se vypočítají na základě referenční sazby používané pro výpočet grantového ekvivalentu regionální podpory,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
1. Následující státní podpora, kterou Španělsko poskytlo společnosti Siderúrgica Añón S.A., je neslučitelná se společným trhem.
2. Podpora uvedená v odstavci 1 zahrnuje následující:
a)
prvek podpory obsažený v podílu nabytém společností SODIGA na akciovém kapitálu společnosti Siderúrgica Añón, který odpovídá:
i)
ročnímu pojistnému ve výši 5,13 % použitému pro původně poskytnutý kapitál ve výši 1 803 060 EUR sníženému o pět ročních splátek ve výši 150 916 EUR v případě prvního podílu získaného v roce 2001 a
ii)
ročnímu pojistnému ve výši 3,86 % použitému pro původně poskytnutý kapitál ve výši 495 180 EUR sníženému o čtyři roční splátky ve výši 41 868 EUR v případě druhého podílu získaného v roce 2002;
b)
grant poskytnutý ze strany IGAPE dne 10. listopadu 2000 ve výši 2 399 407 EUR;
c)
úrokový příspěvek poskytnutý v případě syndikátní půjčky ve výši 9 616 193 EUR ze dne 2. dubna 2001 prostřednictvím 30 % záruky, tedy 0,3 % ročně, a přímý úrokový příspěvek ve výši 0,25 % ročně poskytnutý ze strany IGAPE, které dohromady činí 52 889,1 EUR ročně;
d)
platba poplatku za schválení ve výši 48 081 EUR ze strany IGAPE ohledně půjčky ve výši 9 616 193 EUR ze dne 2. dubna 2001;
e)
úrokový příspěvek ve výši 5,7 % ročně jako součást bezúročné půjčky ve výši 1 803 036 EUR, kterou poskytlo ministerstvo vědy a technologie dne 29. prosince 2000.
Článek 2
1. Španělsko se zdrží dalšího poskytování podpory příjemci prostřednictvím opatření uvedených v článku 1.
Pokud jde o platby, které byly ke dni přijetí tohoto rozhodnutí již schváleny, ale nebyly ještě provedeny, může Španělsko požádat o náhradu všech plateb uskutečněných po dni přijetí tohoto rozhodnutí nebo od uvedeného dne přizpůsobí podmínky pro opatření stanovená v článku 1 tržním podmínkám, jak je uvedeno v tomto rozhodnutí.
2. Španělsko učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu uvedenou v článku 1 navrátil.
3. Vymáhání bude provedeno neprodleně v souladu s postupy podle vnitrostátních právních předpisů, pokud dané předpisy umožňují okamžité a účinné provedení tohoto rozhodnutí. Vymáhané částky budou úročeny po celé období počínaje dnem, kdy byly poprvé příjemci k dispozici, až do jejich úplného navrácení. Použitá úroková sazba bude referenční sazba použitá pro výpočet grantového ekvivalentu regionální podpory.
Úroková sazba uvedená v prvním pododstavci bude použita v součtu po celé období uvedené tamtéž.
Článek 3
Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí Španělsko informuje Komisi o plánovaných opatřeních a o opatřeních, která již byla přijata pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Dané informace poskytne vyplněním dotazníku, který je uveden v příloze tohoto rozhodnutí.
Článek 4
Toto rozhodnutí je určeno Španělskému království.
V Bruselu dne 16. června 2004.
DECISIÓN DE LA COMISIÓN
de 16 de junio de 2004
relativa a las medidas ejecutadas por España en favor de Siderúrgica Añón SA
[notificada con el número C(2004) 1813]
(El texto en lengua española es el único auténtico)
(Texto pertinente a efectos del EEE)
(2005/827/CE)
LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su artículo 88, apartado 2, párrafo primero,
Visto el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo y, en particular, su artículo 62, apartado 1, letra a),
Después de haber emplazado a los interesados para que presentaran sus observaciones, de conformidad con los citados artículos (1), y teniendo en cuenta dichas observaciones,
Considerando lo siguiente:
I. PROCEDIMIENTO
(1)
A raíz de unas informaciones de prensa según las cuales una nueva empresa, Siderúrgica Añón SA (en lo sucesivo, «Siderúrgica Añón»), había obtenido un préstamo de 9,62 millones EUR, con el apoyo de la Xunta de Galicia, para financiar la instalación de un laminador, la Comisión pidió información sobre dicha medida por carta de 14 de mayo de 2001. Por carta de 2 de julio de 2001 la Comisión envió un recordatorio a dicho efecto.
(2)
Por carta de 10 de julio de 2001 las autoridades españolas informaron a la Comisión de la existencia del préstamo y de una garantía concedida por el Instituto Galego de Promoción Económica (IGAPE).
(3)
Por carta de 27 de julio la Comisión pidió más información sobre las condiciones del préstamo y de la garantía.
(4)
Tras dos recordatorios fechados el 19 de septiembre y el 12 de octubre de 2001, las autoridades españolas facilitaron la información solicitada a través de una carta de 25 de octubre de 2001, completada por otra carta de 12 de noviembre de 2001.
(5)
Por carta de 20 de diciembre de 2001, la Comisión notificó a España su decisión de incoar el procedimiento previsto en el artículo 6, apartado 5, de la Decisión no 2496/96/CECA de la Comisión, de 18 de diciembre de 1996, por la que se establecen normas comunitarias relativas a las ayudas estatales en favor de la siderurgia (2) (en lo sucesivo, «el Código de ayudas a la siderurgia»), con respecto a las medidas citadas.
(6)
La Decisión de la Comisión de incoar el procedimiento fue publicada en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas (3). La Comisión invitó a los interesados a presentar sus observaciones sobre las medidas en cuestión. Al mismo tiempo la Comisión cursó un requerimiento de información para que le fuera remitida determinada información.
(7)
Por carta de 1 de marzo de 2002, las autoridades españolas enviaron sus observaciones y proporcionaron parte de la información solicitada. La información que faltaba fue presentada por carta de 19 de abril de 2002 y completada por carta de 7 de mayo de 2002.
(8)
La Comisión recibió observaciones al respecto por parte de los interesados. Transmitió dichas observaciones a España, dándole la posibilidad de comentarlas, y recibió sus comentarios por cartas de 26 de marzo de 2002.
(9)
A raíz de la información facilitada por España, la Comisión decidió el 2 de julio de 2002 ampliar a otras medidas el procedimiento ya incoado contra el préstamo y la garantía contemplados en el considerando 2.
(10)
Por carta de 9 de agosto de 2002 las autoridades españolas enviaron sus observaciones.
(11)
La Decisión de la Comisión de incoar el procedimiento fue publicada en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas (4). La Comisión invitó a los interesados a presentar sus observaciones sobre las medidas en cuestión.
(12)
La Comisión recibió observaciones al respecto por parte de los interesados. Trasmitió dichas observaciones a España, dándole la posibilidad de comentarlas.
II. HECHOS
1. Beneficiario
(13)
Siderúrgica Añón es una empresa creada en enero de 2000 para la producción y venta de productos siderúrgicos. Comenzó las pruebas de producción en marzo de 2002. Cuando se creó, su capital social ascendía a 3 004 800 EUR y fue suscrito por Hierros Añón (66,66 %) y Rodonita SL (en lo sucesivo, «Rodonita») (33,33 %).
(14)
Hierros Añón SA es una empresa que se dedica a la venta de productos siderúrgicos. A través de su filial Gallega de Mallas SL (en lo sucesivo, «Gallega de Mallas»), también produce malla soldada de acero.
(15)
El siguiente cuadro muestra los datos correspondientes del grupo:
1999
2000
Empleados
Volumen de negocios, en millones EUR
Balance, en millones EUR
Empleados
Volumen de negocios, en millones EUR
Balance, en millones EUR
Gallega de Mallas
22
15,2
9,9
22
18,4
9,9
Hierros Añón
n.d.
18,0
9,8
20
22,5
15,4
Promociones Añón
0
0,0
0,2
0
0,0
0,2
Siderúrgica Añón
0
0,0
0,0
0
0,0
12,0
Total
33,2
19,9
42
40,9
37,5
(16)
Rodonita es una empresa perteneciente al grupo Epifanio Campo SL (en lo sucesivo, «Epifanio Campo») cuya actividad principal se desarrolla en el sector de los materiales industriales.
(17)
El siguiente cuadro muestra los datos correspondientes de las empresas en las que Rodonita tiene una participación superior al 25 %:
1999
2000
Empleados
Volumen de negocios, en millones EUR
Balance, en millones EUR
Empleados
Volumen de negocios, en millones EUR
Balance, en millones EUR
Pretensados Campo
20
1,99
1,86
19
1,52
2,41
Campo Brick
37
1,12
12,61
26
3,93
13,89
Epifanio Campo
26
6,16
11,92
27
12,21
17,69
Nueva Cerámica Campo
35
4,20
6,93
32
4,34
6,22
A Ostreira
7
0,17
0,86
7
0,26
0,90
Cerámica Campo Sáez
25
0,87
0,74
29
1,48
0,80
Siderúrgica Añón
0
0,0
0,0
0
0,0
12,0
Total
150
14,51
34,93
140
23,74
53,94
(18)
Según las autoridades españolas, los principales objetivos que persiguen Hierros Añón SA (en lo sucesivo, «Hierros Añón») y Rodonita con esta inversión son los siguientes: a) cubrir sus necesidades de productos siderúrgicos de tal forma que no dependan de fuentes externas como hasta ahora; b) obtener una calidad uniforme de sus productos; c) aumentar el valor añadido dentro de los grupos. Está previsto destinar el 70 % de la producción de Siderúrgica Añón a las empresas pertenecientes a dichos grupos, mientras que el resto se exportará fuera de la Comunidad, principalmente al norte de África y a América Latina, pero posiblemente también a Asia. Ese porcentaje será inferior cuando finalice la segunda fase del proyecto.
(19)
Los costes de inversión totales del proyecto ascendían inicialmente a 29 992 589 EUR. Estos costes debían financiarse mediante recursos propios, ayudas públicas y préstamos.
2. Mercado
(20)
La empresa fabricará sus productos acabados (redondos para hormigón en barras o en rollo) a partir de palanquillas de acero adquiridas en el mercado. Los redondos para hormigón son un producto de bajo valor añadido utilizado en el sector de la construcción.
(21)
Aunque, en los años 1995-1997, se efectuaron importantes reducciones de capacidad, por ejemplo en Italia se redujo la capacidad de producción en 3,4 millones de toneladas anuales, el sector en el que opera Siderúrgica Añón registra un exceso de capacidad, tal y como muestran los siguientes cuadros:
Redondos para hormigón en barras
Producción comunitaria
(millones de toneladas)
Capacidad comunitaria
(millones de toneladas)
Tasa de utilización (%)
1997
11,8
19,5
60,2
1998
12,0
18,2
65,6
1999
12,0
17,6
68,5
2000
12,5
17,5
71,4
Fuente: Inversiones en las industrias del carbón y del acero de la Comunidad. Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas.
Redondos para hormigón en rollo
Producción comunitaria
(millones de toneladas)
Capacidad comunitaria
(millones de toneladas)
Tasa de utilización (%)
1997
2,0
2,8
70,6
1998
1,7
2,8
60,2
1999
2,2
2,8
77,1
2000
3,0
3,7
80,5
Fuente: Inversiones en las industrias del carbón y del acero de la Comunidad. Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas.
(22)
En 1999, España exportó unas 480 000 toneladas de estos productos al resto de la UE. Importó unas 290 000 toneladas del resto de la Comunidad.
(23)
Los redondos para hormigón se fabrican en toda la Comunidad excepto en Irlanda, Suecia y Finlandia.
3. Descripción de las medidas
(24)
El 10 de noviembre de 2000, la Xunta de Galicia, a través del IGAPE, concedió a Siderúrgica Añón una subvención de 2 399 407 EUR (de los que 285 681 EUR se habían pagado a 31 de julio de 2002), lo que representa el 8 % de los costes subvencionables. El IGAPE fue creado en 1993 y canaliza las actividades de la Xunta de Galicia para impulsar la economía gallega.
(25)
El 29 de diciembre de 2000, el Ministerio español de Ciencia y Tecnología concedió un préstamo sin intereses por importe de 1 803 036 EUR, con un vencimiento a 15 años y un período de carencia de cinco años.
(26)
El 2 de abril de 2001, Siderúrgica Añón contrajo un préstamo sindicado de 9 616 193 EUR con siete bancos, amparado por un acuerdo más amplio entre la Xunta de Galicia y dichos bancos, la denominada línea crediticia de Inversiones Estratégicas de Galicia (Inesga) (5). El tipo de interés es el Euribor trimestral + 25 puntos básicos y una comisión de apertura del 0,5 %. El reembolso del 30 % de este préstamo se beneficia de la garantía subsidiaria del IGAPE. Por esta garantía, la empresa abona una prima del 0,2 % del importe garantizado. El 1 de febrero de 2001, el IGAPE accedió también a subvencionar 25 puntos básicos del tipo de interés así como la comisión de apertura del préstamo.
(27)
El 19 de abril de 2001, se amplió el capital social de Siderúrgica Añón a 10 217 220 EUR. Una empresa controlada por el Estado, Sodiga Galicia SCR, SA (en lo sucesivo, «Sodiga»), aportó 1 803 060 EUR (sin embargo, la participación real sólo ascendía a un valor en acciones de 1 202 040 EUR, porque el precio de 60 EUR por acción que debía abonarse se aumentó con una prima de 30 EUR), Hierros Añón 4 006 860 EUR y Rodonita 2 003 520 EUR. Los socios privados pagaron 60 EUR por acción, de los que la mitad se pagó inmediatamente y la otra mitad debía pagarse antes de finales de septiembre de 2001. Tras esta ampliación, el capital de Siderúrgica Añón estaba distribuido como sigue: Hierros Añón SA, 58,82 %; Rodonita SL, 29,41 %; y Sodiga, 11,76 %. Las partes firmaron, además, un acuerdo por el que Hierros Añón y Rodonita (o la propia Siderúrgica Añón) se comprometían con Sodiga a comprar la participación de ésta el 19 de abril de 2007 como máximo al valor más elevado de los dos siguientes: a) el valor contable teórico de la empresa, determinado, si fuera necesario, por un peritaje independiente; o b) el 141,85 % de la aportación inicial, es decir, 2 557 640,61 EUR. Sodiga recibirá de Siderúrgica Añón a partir del 30 de diciembre de 2002 cinco tramos anuales de 150 916 EUR en tanto que pago anticipado del valor definitivo.
(28)
Sodiga es una empresa de capital riesgo controlada por la Xunta de Galicia y dedicada a la participación temporal en empresas relacionadas con el desarrollo de la economía y de la industria gallegas. Los accionistas de Sodiga son: la Xunta de Galicia (20,6 % directamente y 46,6 % a través del IGAPE) y varias entidades financieras (32,8 %). Sodiga recibe subsidios del IGAPE que, hasta 2000, ascendían a 6 861 574,89 EUR. Estos subsidios deben utilizarse para la financiación de inversiones especiales, es decir, inversiones más arriesgadas que las que normalmente financia la empresa o con períodos de vencimiento o de amortización más largos, o inversiones en determinadas zonas geográficas.
(29)
El 1 de marzo de 2002, el capital social de Siderúrgica Añón se incrementó en otros 4 207 140 EUR. Los tres accionistas lo suscribieron con arreglo a su participación (Sodiga aportó 495 180 EUR) y en las mismas condiciones para los tres en cuanto a precio por acción y pago. Las partes firmaron, además, un acuerdo por el que Hierros Añón y Rodonita (o la propia Siderúrgica Añón) se comprometían con Sodiga a comprar la participación de ésta el 19 de abril de 2007 como máximo, al valor más alto de los dos siguientes: a) el valor contable teórico de la empresa, determinado, si fuera necesario, por un peritaje independiente; o b) el 133,82 % de la aportación inicial, es decir, 662 650 EUR. Sodiga recibirá de Siderúrgica Añón a partir del 30 de diciembre de 2003 cuatro tramos anuales de 41 867 EUR en tanto que pago anticipado del valor definitivo.
4. Razones para la incoación del procedimiento
(30)
En sus decisiones de apertura del procedimiento, la Comisión expresó sus dudas de que la participación de Sodiga en el capital social de Siderúrgica Añón pudiera considerarse una verdadera aportación de capital riesgo según la práctica inversora habitual en una economía de mercado y de que el precio pagado por la garantía fuera un precio de mercado. Además, la Comisión expresó sus dudas en cuanto a la compatibilidad con el mercado común de estas medidas así como de las otras medidas adoptadas por las autoridades españolas para financiar la inversión, enumeradas en el capítulo anterior.
III. OBSERVACIONES DE LOS INTERESADOS
(31)
En su carta de 22 de febrero de 2002, la Asociación de Siderúrgicos Europeos Independientes (EISA) consideraba que la ayuda era incompatible con el mercado común principalmente porque a) el mercado de barras de acero padece un exceso de capacidad, b) la inversión nunca será rentable y sólo producirá falseamientos de la competencia y c) ningún inversor privado arriesgará su capital en las actuales condiciones de mercado para producir estos productos.
(32)
En su carta de 5 de marzo de 2002, la Unión de Empresas Siderúrgicas (Unesid) consideraba ilógico que se utilizaran fondos públicos para crear más capacidad en un sector en el que se habían dedicado grandes cantidades de fondos públicos para reducir la mano de obra y la capacidad.
(33)
En su carta de 8 de marzo de 2002, Federacciai, la federación de empresas italianas del acero, alegaba que el mercado de barras de acero padece un exceso de capacidad y, por consiguiente, las inversiones en el sector suponen un alto riesgo, y que cabía esperar que la rentabilidad fuera escasa. Además, considera que la participación de Sodiga e Inesga se debe a razones políticas. Por último, el tipo de interés del préstamo concedido a través de Inesga y la prima pagada por la garantía no corresponden a las condiciones de mercado.
(34)
En su carta de 17 de octubre de 2002, UK Steel Enterprise Ltd (en lo sucesivo, «UK Steel») afirmaba que los rasgos distintivos de este sector son el exceso de capacidad, la tremenda competencia de terceros países y los bajos precios, y que todo indica que un inversor privado normal no habría aportado capital para crear capacidad. Cabe preguntarse si Hierros Añón y Rodonita habrían invertido ellos mismos en este proyecto de no haber contado con una ayuda estatal ilegal. Además, el hecho de que Hierros Añón y Rodonita serán quienes utilicen el 70 % de la producción para su propio uso interno plantea un interrogante en cuanto a la probable rentabilidad de Siderúrgica Añón. El precio de trasferencia del producto no será transparente y presumiblemente estará más enfocado a optimizar la rentabilidad de Hierros Añón y Rodonita en el mercado descendente que la de Siderúrgica Añón.
(35)
Por carta de 31 de julio de 2002, Siderúrgica Añón presentó las alegaciones siguientes:
(36)
Según la empresa, a partir del 23 de julio de 2002, el Reglamento (CE) 70/2001 de la Comisión, de 12 de enero de 2001, relativo a la aplicación de los artículos 87 y 88 del Tratado CE a las ayudas estatales a las pequeñas y medianas empresas (6) (en lo sucesivo, «el Reglamento PYME»), se aplica al sector del acero. El hecho de que la ayuda se hubiera concedido antes de que expirara el Tratado CECA es irrelevante, ya que, de conformidad con la jurisprudencia reiterada, las decisiones de la Comisión sobre la compatibilidad de la ayuda deben basarse en los elementos de hecho y de derecho existentes en el momento en el que se adopta la decisión y no en el momento en el que se concede la ayuda. Además, la Comunicación de la Comisión sobre la determinación de las normas aplicables a la evaluación de las ayudas estatales ilegales (7), a la que remite la Comunicación de la Comisión relativa a determinados aspectos del tratamiento de los asuntos de competencia resultantes de la expiración del Tratado CECA (8), sólo menciona marcos comunitarios, directrices, comunicaciones y avisos, y no Reglamentos.
(37)
En estas circunstancias, puesto que Siderúrgica Añón es una PYME y la intensidad de la ayuda concedida (9) es inferior a la intensidad mencionada en el artículo 4 del Reglamento PYME, la ayuda sería compatible con el mercado común (y estaría exenta de la obligación de notificación).
(38)
Además, por lo que se refiere a la subvención concedida por el IGAPE y al préstamo sin intereses concedido por el Ministerio de Ciencia y Tecnología, la empresa sostiene que se concedieron en virtud de regímenes aprobados por la Comisión el 5 de julio de 1995 (ayuda estatal N 21/95) y el 18 de mayo de 2001 (ayuda estatal N 182/01), respectivamente, y son, por tanto, compatibles con el mercado común.
(39)
En cuanto a la participación de Sodiga en el capital de Siderúrgica Añón, la empresa sostiene que el hecho de que los intereses de los accionistas privados y públicos puedan ser distintos es irrelevante, ya que el elemento esencial es que inversores privados y públicos participan en las mismas condiciones. Para respaldar esta posición, la empresa sostiene que la Comisión consideró que no existía ayuda estatal en la participación de Baviera en el capital de NMH junto con otros tres productores de acero (Decisión de 26 de julio de 1988, citada en la Decisión de la Comisión de 31 de octubre de 1995) y que cuando incoó el procedimiento contra la participación de la región valona en Carsid, la Comisión no tuvo en cuenta los distintos intereses de accionistas privados y públicos.
(40)
En su carta de 30 de septiembre de 2002, la empresa sostenía que, puesto que había transcurrido el período de tres meses establecido en el artículo 6, apartado 5, del Código de ayudas a la siderurgia para adoptar una decisión, la Comisión ya no tenía derecho a adoptar una decisión sobre las medidas contempladas en su carta de 20 de diciembre de 2001.
(41)
Por carta de 23 de junio de 2003, Siderúrgica Añón remitió observaciones complementarias. En primer lugar, alegaba que la ayuda no podía analizarse a la luz del Tratado CECA o del Código de ayudas a la siderurgia. En segundo lugar, insistía en que la ayuda entraba en el ámbito de aplicación del Reglamento PYME. En tercer lugar, aseguraba que se trataba de una ayuda existente en el sentido de lo dispuesto en el artículo 1, letra b), del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, de 22 de marzo de 1999, por el que se establecen disposiciones de aplicación del artículo 93 del Tratado CE (10) (en lo sucesivo, «el Reglamento de procedimiento»), al haber sido concedida antes de la entrada en vigor en el sector siderúrgico de las normas sobre ayudas estatales del Tratado CE.
IV. OBSERVACIONES DE ESPAÑA
(42)
En cuanto a la participación de Sodiga en el capital social de Siderúrgica Añón, las autoridades españolas sostienen que se ajusta a la práctica habitual en una economía de mercado. Las decisiones de inversión se toman considerando únicamente la viabilidad de los proyectos y la rentabilidad esperada. En el presente asunto, la participación de Sodiga en Siderúrgica Añón se produjo en el momento de la ampliación de capital y simultáneamente con los accionistas existentes, los cuales, en conjunto, suscribieron el 83,4 % de las nuevas acciones. En estas circunstancias, las autoridades españolas sostienen que, según la jurisprudencia, se cumplen los criterios del inversor privado. Además, las autoridades españolas afirman que, con el acuerdo de recompra, Sodiga garantiza una rentabilidad mínima de la inversión del 7,2 % anual, que es superior al interés de los bonos del Tesoro (a 10 años) en el momento de la firma del contrato (5,3 %). En cualquier caso, si fuera ayuda estatal sería compatible con el mercado común de conformidad con el punto VIII.3. ii) de la Comunicación de la Comisión sobre ayudas estatales y capital riesgo (11), ya que se trata de una PYME en fase de puesta en marcha en una región asistida.
(43)
En cuanto al hecho de que Sodiga pagara un precio más alto por acción y lo abonara inmediatamente, las autoridades españolas sostienen que esto compensaba el rendimiento mínimo de la inversión concedido a Sodiga, del que no se beneficiaban los otros accionistas. En cualquier caso, afirman que es una práctica habitual el que un nuevo accionista pague un precio más alto por nuevas acciones, lo que refleja el importante impulso dado al proyecto por los accionistas iniciales, por ejemplo en los contratos con proveedores de equipos y en la adquisición de terrenos.
(44)
Por lo que respecta a la participación de Sodiga en la segunda ampliación de capital de Siderúrgica Añón, las autoridades españolas afirman que Sodiga participó proporcionalmente a su participación y en las mismas condiciones que los demás accionistas. En estas circunstancias, no existe ayuda estatal.
(45)
En cuanto a la imputabilidad de las acciones de Sodiga a las autoridades públicas, las autoridades españolas afirman que, según la jurisprudencia, corresponde a la Comisión probar que éstas intervinieron en la decisión de invertir en Siderúrgica Añón.
(46)
En lo que respecta al préstamo concedido a través de Inesga, las autoridades españolas sostienen que los fondos proceden exclusivamente de fuentes privadas (los bancos participantes), que dichos bancos son libres de participar en la financiación de cualquier operación y que la intervención de Inesga se limita al seguimiento. En este sentido, concluyen que no han intervenido fondos públicos. Además, sostienen que la comparación con el tipo de referencia utilizado por la Comisión no es adecuada, ya que dicho tipo de referencia corresponde a la media de los tipos swap interbancarios a cinco años de los meses de septiembre, octubre y noviembre de 2000 incrementados en 75 puntos porcentuales. Dado que el tipo swap interbancario a cinco años en la fecha de concesión del préstamo era del 4,769 %, el tipo de referencia corregido debería ser del 5,519 %. Por último, sostienen que el tipo de interés es similar, o incluso más elevado, al de otros préstamos concedidos a empresas pertenecientes al grupo Añón.
(47)
En cuanto a la garantía concedida por el IGAPE, las autoridades españolas afirman que se ajusta a las condiciones de mercado. Consideran que la comisión aplicada por los bancos privados a este tipo de proyectos asciende al 0,15 % al trimestre. La diferencia con la comisión aplicada en la presente transacción se debe a los siguientes factores: a) las condiciones para movilizar la garantía son mucho más estrictas que las de las garantías bancarias, ya que éstas son ejecutables a primer requerimiento y la garantía del IGAPE es ejecutable únicamente con carácter subsidiario (una vez que el beneficiario haya sido declarado insolvente); b) el riesgo asumido por el IGAPE es muy bajo ya que cubre únicamente el 30 % del préstamo, y el préstamo sólo financia el 40 % de la inversión, y c) los promotores del proyecto son grupos de reconocida solvencia.
(48)
Las autoridades españolas han aportado declaraciones de dos bancos (Caixa Galicia y Banco Pastor) en las que afirman que, a la vista de las condiciones del préstamo y de la identidad de los accionistas, hubieran aplicado una comisión del 0,20 % anual a dicha garantía.
(49)
En cuanto a la subvención del IGAPE del 0,25 % y a la comisión de apertura, las autoridades españolas afirman que esta ayuda se concedió en el marco de regímenes aprobados por la Comisión y que, a excepción de 14 299,44 EUR, entra en el ámbito de aplicación del Reglamento (CE) no 69/2001 de la Comisión, de 12 de enero de 2001, relativo a la aplicación de los artículos 87 y 88 del Tratado CE a las ayudas de minimis (12), que también es aplicable al sector CECA. Sostienen también que el mercado de estos productos no se verá afectado, ya que la mayoría de los productos se utilizarían dentro del grupo y casi todo el resto iría destinado fuera del EEE.
(50)
En cuanto a la subvención concedida por el IGAPE, las autoridades españolas afirman que fue concedida en virtud de un régimen aprobado por la Comisión y que, por consiguiente, es compatible con el mercado común.
(51)
En cualquier caso, las autoridades españolas afirman que la ayuda sería compatible con el mercado común al entrar en el ámbito de aplicación de las disposiciones del Reglamento PYME, que también se aplica al sector del acero CECA.
(52)
Además, sostienen que la ayuda se ajusta a las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales en favor del medio ambiente (13). Las autoridades españolas afirman que el sistema elegido para el tratamiento de aguas mejoraría la protección del medio ambiente respecto del sistema tradicional y representa un coste adicional de 661 113 EUR. De la misma manera, el uso de gas natural en el horno de recalentamiento reducirá drásticamente las emisiones si se compara con el fuel-oil y representa un coste adicional de 1 502 530 EUR. En tercer lugar, el hecho de que todas las obras de ingeniería para las instalaciones hidráulicas, las instalaciones de lubricación, el cableado y las conducciones se hayan realizado en superficie en lugar de bajo tierra mejorará las condiciones de trabajo y evitará escapes subterráneos, y supone un coste suplementario de 6 911 639 EUR.
(53)
En cuanto a las observaciones de terceros (véanse los considerandos 31 a 34), las autoridades españolas sostienen que dichas observaciones no están respaldadas por prueba alguna y que esas asociaciones intentan únicamente impedir la entrada en el mercado de otra empresa. En este sentido, las autoridades españolas recuerdan que fueron los problemas de suministro de estos productos por parte de los productores tradicionales (fundamentalmente los excesivos plazos de entrega de los pedidos) lo que movió a los promotores de la nueva empresa a realizar la inversión. Llaman también la atención de la Comisión sobre la Decisión 89/515/CEE de la Comisión, de 2 de agosto de 1989, relativa a un procedimiento de aplicación del artículo 85 del Tratado CEE (14), y las sentencias conexas de los tribunales comunitarios en las cuales se consideró que algunos de los miembros de EISA habían participado en prácticas contrarias a la competencia.
V. EVALUACION DE LAS MEDIDAS
(54)
Siderúrgica Añón SA fabrica barras de acero, que son productos incluidos en el anexo I del Tratado CECA. Por consiguiente, se trata de una empresa a tenor del artículo 80 de dicho Tratado.
(55)
En el presente asunto, es evidente que España aplicó ilegalmente las medidas ya que no siguió el procedimiento establecido en el artículo 6 del Código de ayudas a la siderurgia. Por tanto, la Comisión no puede aceptar el argumento esgrimido por la empresa (véase el considerando 41) de que se trataría de una ayuda existente.
(56)
Aun cuando el procedimiento se incoó en virtud del Tratado CECA, la Comisión no podía adoptar una decisión final antes del 23 de julio de 2002 ya que la decisión de ampliar el procedimiento se adoptó el 2 de julio de 2002 y se envió a las autoridades españolas el 4 de julio de 2002. La invitación a presentar observaciones fue publicada el 9 de septiembre de 2002. En el punto 43 de su Comunicación relativa a determinados aspectos del tratamiento de los asuntos de competencia resultantes de la expiración del Tratado CECA, la Comisión declaró que, en tales casos, continuará la investigación con arreglo a las disposiciones del Reglamento de procedimiento y adoptará una decisión final de conformidad con el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE.
(57)
La Comisión no puede aceptar el argumento de la empresa, según el cual el plazo de tres meses transcurrido desde la decisión inicial de apertura del procedimiento impediría a la Comisión adoptar una decisión (véase el considerando 40). Como dictó el Tribunal de Justicia en el asunto C-5/01 Reino de Bélgica/Comisión de las Comunidades Europeas, de 12 de diciembre de 2002 (15), «no cabe considerar que el plazo de tres meses mencionado en el artículo 6, apartado 5, del Sexto Código de ayudas a la siderurgia sea un plazo cuya inobservancia implique la pérdida de competencia de la Comisión». En la actualidad, el Reglamento de procedimiento es plenamente aplicable y su artículo 7, apartado 6, ha sido respetado.
1. Existencia de ayuda estatal
(58)
Según el artículo 87, apartado 1, del Tratado CE, serán incompatibles con el mercado común, en la medida en que afecten a los intercambios comerciales entre Estados miembros, las ayudas otorgadas por los Estados o mediante fondos estatales, bajo cualquier forma, que falseen o amenacen falsear la competencia, favoreciendo a determinadas empresas o producciones.
a) Participación de Sodiga en el capital social de Siderúrgica Añón
(59)
Por lo que respecta a la participación de Sodiga en el capital social de Siderúrgica Añón (véanse los considerandos 27 y 29), la Comisión señala, en primer lugar, que Sodiga está controlada por la Xunta de Galicia. La Comisión señala, además, que la Xunta de Galicia la considera parte de los programas del IGAPE de ayuda a las empresas (16). En estas circunstancias, la Comisión considera que las acciones de Sodiga son imputables al Estado.
(60)
Para determinar si se han concedido ventajas al beneficiario de la medida, la Comisión aplica el principio del inversor en una economía de mercado. Dicho principio ha sido aplicado por la Comisión en numerosos asuntos y ha sido aceptado y desarrollado por el Tribunal de Justicia en diversas sentencias (17). La esencia del principio es que cuando una autoridad pública invierte en una empresa en unas condiciones que serían aceptables para un inversor privado en condiciones normales de economía de mercado, la inversión no constituye ayuda estatal.
(61)
En principio, cuando en una transacción dada participan un inversor privado y un inversor público, no existe ayuda estatal si ambos inversores participan en las mismas condiciones.
(62)
No es éste el caso, sin embargo, de la participación de Sodiga en el capital de Siderúrgica Añón por las siguientes razones:
(63)
En primer lugar, en la primera ampliación de capital Sodiga pagó su participación inmediatamente, mientras que los socios privados pagaron más tarde; además, Sodiga pagó 90 EUR por cada acción adquirida, mientras que los socios privados pagaron solamente 60 EUR por acción.
(64)
En segundo lugar, los principales beneficiarios de la producción de Siderúrgica Añón serán los socios privados, que pueden obtener beneficios de estos recursos mientras que Sodiga sólo cuenta con la rentabilidad de Siderúrgica Añón para obtener un rendimiento de su inversión.
(65)
La Comisión no puede aceptar el argumento de que la prima pagada por Sodiga constituye una práctica habitual (véase el considerando 43), ya que la empresa todavía no había empezado su producción y, por tanto, no podía mostrar resultados especialmente buenos que justificaran una prima. Además, si este argumento se aceptara, debería aplicarse a las aportaciones de capital de todos los inversores en aquellas fechas.
(66)
La Comisión señala, no obstante, que, en virtud del acuerdo de recompra de las acciones, Sodiga aseguraba un rendimiento de las acciones del 7,2 % que los accionistas privados no tenían (18).
(67)
La Comisión considera que, habida cuenta de que se pagarán plazos anuales, de que la participación de Sodiga es minoritaria y no le otorga ninguna influencia sobre la gestión de la empresa y de que Siderúrgica Añón producirá principalmente para sus propios accionistas, esta participación, desde un punto de vista económico, puede equipararse a un préstamo participativo subordinado. No obstante, desde el punto de vista del riesgo, esta inversión ha de tratarse como capital en acciones normal, pues los préstamos subordinados, pese a estar subordinados a otros instrumentos de deuda, tienen prioridad sobre el capital en acciones.
(68)
La cuestión es, por tanto, si el citado rendimiento de la inversión del 7,2 % cubriría el riesgo inherente y sería aceptable para un inversor privado que concede un préstamo participativo subordinado. La Comisión, siguiendo el planteamiento adoptado en su Decisión 2003/284/CE, de 11 de diciembre de 2002, relativa a la ayuda estatal concedida por España en favor de Sniace SA (19), considera que el tipo de interés normal para cubrir el riesgo inherente al préstamo habría sido del 12,33 % en la primera ampliación de capital y del 11,06 % en la segunda. Esta cifra resulta de sumar al tipo interbancario utilizado por la Comisión para el cálculo de su tipo de referencia de mercado los 75 puntos básicos habituales que añade para los préstamos en España (6,33 % el 19 de abril de 2001 y 5,06 % el 1 de marzo de 2002) más 600 puntos básicos. Estos 600 puntos básicos se justifican por la falta de cualesquiera garantías, por el riesgo inherente a la entrada de una nueva empresa en el sector siderúrgico, que se caracteriza por un exceso de capacidad estructural, y por el hecho de que, tal y como se ha explicado anteriormente, presenta un riesgo mucho mayor que un préstamo normal (en caso de insolvencia, tendrían prioridad todos los acreedores) (20). Este planteamiento se ajusta a las indicaciones de la Comunicación de la Comisión relativa al método de fijación de los tipos de referencia y de actualización (21), que dispone que el tipo de referencia podrá incrementarse en 400 puntos básicos o más en situaciones que supongan riesgos especiales (por ejemplo, cuando no se facilitan las garantías exigidas normalmente por los bancos).
(69)
La Comisión considera, por tanto, que la participación en cuestión confiere a Siderúrgica Añón una ventaja que se financia mediante recursos públicos.
(70)
El elemento de ayuda de las dos participaciones equivale a la diferencia de interés entre el 12,33 % y el 7,2 % -o sea, un 5,13 %- en el caso de la primera participación, y a la diferencia de interés entre el 11,06 % y el 7,2 % -o sea, un 3,86 %- en el caso de la segunda participación. Teniendo en cuenta los tramos que está abonando Siderúrgica Añón a Sodiga, esta ayuda corresponde a la diferencia entre los reembolsos efectivos y los pagos anuales de intereses y del principal que se adeudarían si se aplicaran los tipos de interés normales citados anteriormente, del 12,33 % y del 11,06 % respectivamente. Aplicando estos últimos se obtendría un pago anual en concepto de intereses de 222 317,3 EUR para la primera participación y de 54 766,9 EUR para la segunda. La diferencia entre los pagos de intereses que resultarían adecuados y el programa de reembolso de las dos participaciones puede exponerse como sigue (22):
Primera participación de 1 803 060 EUR (2001)
Año
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Programa de reembolso exento de ayuda
222 317
222 317
222 317
222 317
222 317
222 317
+ 1 803 060
= 2 025 377
Programa de reembolso vigente
150 916
150 916
150 916
150 916
150 916
1 803 060
Ayuda anual
71 401
71 401
71 401
71 401
71 401
222 317
Segunda participación de 495 180 EUR (2002)
Año
2003
2004
2005
2006
2007
Programa de reembolso exento de ayuda
54 766
54 766
54 766
54 766
54 766
+ 495 180
= 549 946
Programa de reembolso vigente
41 868
41 868
41 868
41 868
495 180
Ayuda anual
12 869
12 869
12 869
12 869
54 766
b) Préstamo concedido a través de Inesga
(71)
Por lo que se refiere al préstamo concedido a través de Inesga (véase el considerando 26), la Comisión considera que podría haber elementos de ayuda estatal, pues el tipo de interés parece ser bastante bajo. La Comisión señala, no obstante, que los fondos los aportan bancos privados, que son libres de participar en el préstamo. En estas circunstancias, la Comisión concluye que las condiciones financieras más favorables se deben a la intervención de IGAPE (garantía, bonificación de interés pagada directamente a los bancos) y al hecho de que se trata de un préstamo sindicado. Por consiguiente, no existe ayuda estatal en el préstamo en sí.
c) Garantía concedida por el IGAPE
(72)
En cuanto a la garantía concedida por el IGAPE (véase el considerando 26), la práctica de la Comisión (23) al evaluar las garantías individuales incluye varias condiciones para que una garantía no constituya ayuda estatal. En el presente asunto, la Comisión señala que Siderúrgica Añón no atravesaba por problemas financieros en el sentido de lo dispuesto en las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (24) y ha obtenido préstamos en los mercados financieros sin intervención del Estado. Señala también que la garantía está vinculada a un préstamo específico, se refiere a un importe máximo fijo, cubre el 30 % del préstamo pendiente de pago y tiene una duración limitada. En cuanto al precio pagado por la garantía, la Comisión tenía dudas de que la prima pagada (el 0,2 % anual de la deuda garantizada pendiente de pago, sin comisión de apertura) correspondiera al precio normal de una garantía similar teniendo principalmente en cuenta las listas de precios máximos de las garantías publicadas por dos de los bancos participantes en el préstamo.
(73)
La Comisión no puede aceptar como referencia las «ofertas» presentadas a posteriori por los dos bancos (véase el considerando 48), ya que son hipotéticas y han sido hechas expresamente para este procedimiento. Además, se trata de ofertas de dos bancos concretos y, por tanto, no necesariamente reflejan el enfoque del mercado.
(74)
La Comisión tampoco puede aceptar los argumentos sobre las características especiales de la garantía (véase el considerando 47) y, por lo tanto, la reducción de precio sobre el tipo de mercado «normal» por las siguientes razones: a) el hecho de que en España las garantías normalmente son ejecutables a primer requerimiento se explica por la exigencia de otras garantías al beneficiario. En el presente asunto, sin embargo, el IGAPE renunciaba explícitamente a su derecho de exigir cualquier otra garantía (tras haber obtenido el acuerdo de la Xunta de Galicia); b) el hecho de que la garantía cubra únicamente el 30 % del préstamo es irrelevante, ya que lo que cuenta para el garante es el importe del riesgo; c) el hecho de que los promotores del proyecto sean grupos de reconocida solvencia también es irrelevante, ya que dichos grupos no serían responsables de las deudas de Siderúrgica Añón.
(75)
En estas circunstancias, la Comisión considera que, en este caso concreto, el tipo de mercado para una garantía similar debería ser como mínimo el indicado por las autoridades españolas del 0,6 % anual (véase el considerando 47).
(76)
La Comisión considera, por tanto, que la garantía en cuestión confiere a Siderúrgica Añón una ventaja que se financia mediante recursos públicos.
(77)
En cuanto al importe de la ayuda estatal implicado en dicha garantía, el punto 3.2 de la Comunicación relativa a las garantías establece que el equivalente de subvención de una garantía individual debería calcularse del mismo modo que el equivalente de subvención de un préstamo de condiciones favorables; la bonificación de interés equivale en este caso a la diferencia entre el tipo de mercado y el tipo obtenido gracias a la garantía estatal, una vez deducidas todas las primas pagadas. En el presente asunto, para determinar el tipo de mercado de dicho préstamo, y a falta de otros préstamos no garantizados para la financiación de la inversión, la Comisión considera oportuno utilizar el tipo de interés de una línea de crédito sin garantía concedida por la Caixa de Galicia a Siderúrgica Añón (principal, 3 000 000 EUR; tipo de interés, Euribor a 12 meses + 0,75; comisión de apertura, 0,15 %; período, un año a partir de 20.3.2002) (25). La bonificación de interés sobre el préstamo de Inesga es, por tanto, del 0,3 % [la diferencia del 0,50 % entre la prima de riesgo del préstamo de Inesga (Euribor 3 meses + 0,25 %) y la prima de riesgo de la línea de crédito (Euribor 12 meses + 0,75 %) menos el 0,2 % pagado por la garantía]. Esto equivale a 28 848,6 EUR (el 0,3 % de 9 616 193 EUR) al año.
d) Otras medidas
(78)
La subvención concedida por el IGAPE (véase el considerando 24), y el préstamo sin intereses del Ministerio de Ciencia y Tecnología (véase el considerando 25), la subvención por el IGAPE del interés y la comisión de apertura concedida a través del Inesga (véase el considerando 26) confieren una ventaja a Siderúrgica Añón financiada mediante recursos públicos.
(79)
El importe de las medidas de ayuda citadas en el punto anterior es el siguiente: subvención concedida por el IGAPE: 2 399 407 EUR; subvenciones concedidas por el IGAPE sobre el préstamo concedido por Inesga: 0,25 % anual sobre 9 616 193 EUR (bonificación de interés) -o sea, 24 040,5 EUR al año- y 0,5 % sobre 9 616 193 EUR (comisión de apertura) -o sea, 48 081 EUR al año-; préstamo sin intereses concedido por el Ministerio de Ciencia y Tecnología: 5,7 % anual sobre 1 803 036 EUR -o sea, 102 773,5 EUR al año-.
e) Falseamiento de la competencia y alteración de los intercambios comerciales
(80)
A la vista de la existencia de competencia y de comercio intracomunitario en el sector (véanse los considerandos 20 a 23), la Comisión considera que las medidas de ayuda citadas falsean o amenazan falsear la competencia y afectan a los intercambios entre Estados miembros.
(81)
La Comisión concluye, por tanto, que la subvención concedida por el IGAPE, el préstamo sin intereses del Ministerio de Ciencia y Tecnología, la subvención por el IGAPE del interés y la comisión de apertura del préstamo concedida a través de Inesga, la participación de Sodiga en el capital social de Siderúrgica Añón y la garantía concedida por el IGAPE constituyen ayuda estatal en el sentido del artículo 87, apartado 1, del Tratado CE.
2. Compatibilidad con el mercado común
(82)
En primer lugar, la Comisión no puede aceptar el argumento de que algunas de las medidas de ayuda han sido concedidas con arreglo a regímenes autorizados [(N 21/95 (26) y N 182/2001 (27)]. En sus decisiones de autorización de aquellos regímenes, la Comisión tomó nota del compromiso de las autoridades españolas de respetar las normas aplicables al sector siderúrgico. La Comisión señala que dichas normas son las que figuran en el Código de ayudas a la siderurgia, que excluye al sector siderúrgico de este tipo de regímenes e impone la obligación de notificación previa. Como no se ha cumplido esta obligación de notificación previa, la ayuda concedida a Siderúrgica Añón no está amparada por estos dos regímenes.
(83)
De conformidad con el apartado 44 de la Comunicación de la Comisión relativa a determinados aspectos del tratamiento de los asuntos de competencia resultantes de la expiración del Tratado CECA, «cuando adopte una decisión con posterioridad al 23 de julio de 2002 con relación a una ayuda estatal concedida en dicha fecha o en una fecha anterior sin su autorización, la Comisión se atendrá a lo dispuesto en la Comunicación de la Comisión sobre la determinación de las normas aplicables a la evaluación de las ayudas estatales ilegales.» (28). De acuerdo con el último párrafo de esta última Comunicación, lo dispuesto en ella «no prejuzga la interpretación de los Reglamentos del Consejo y de la Comisión en materia de ayudas estatales.».
(84)
En efecto, según el artículo 9, apartado 2, párrafo segundo (29), del Reglamento (CE) no 70/2001, «las ayudas individuales que no se encuadren en ningún régimen concedidas antes de la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento, sin autorización previa de la Comisión y en incumplimiento del requisito de notificación del artículo 88, apartado 3, del Tratado, serán compatibles con el mercado común a efectos del artículo 87, apartado 3, del Tratado y estarán exentas si reúnen todas las condiciones del presente Reglamento, exceptuada la obligación que establece el artículo 3, apartado 1, de incluir una referencia expresa al Reglamento.».
(85)
La Comisión estima que, a la luz de las cifras de volumen de negocios, plantilla o balance total de Siderúrgica Añón y sus empresas vinculadas (véanse los considerandos 15 y 17), se trata de una empresa mediana (según el anexo 1 del Reglamento PYME). Por tanto, ha de analizarse si las ayudas a la inversión concedidas a Siderúrgica Añón reúnen las condiciones del Reglamento PYME.
(86)
A este respecto, la Comisión señala que, de conformidad con el artículo 6, apartado 1, del Reglamento PYME, las ayudas individuales no están exentas de la obligación de notificación previa cuando se alcanza uno de los dos umbrales citados en las letras a) y b).
(87)
De ello se deduce que la ayuda en forma de subvención de 2 399 407 EUR concedida por el IGAPE no puede quedar exenta de dicha obligación. Según las autoridades españolas (véase el considerando 24), la ayuda representa el 8 % de la inversión. Por tanto, la inversión asciende a 29 992 588 EUR, cifra superior a la de 25 000 000 EUR establecida en el artículo 6, apartado 1, letra a). Además, la industria siderúrgica ha de considerarse un sector en el que no pueden concederse ayudas regionales de acuerdo con el punto 1, párrafo tercero, de la Comunicación de la Comisión sobre ayudas de salvamento y de reestructuración y ayudas al cierre en favor del sector del acero (30) y con el punto 27 de las Directrices comunitarias multisectoriales sobre ayudas regionales a grandes proyectos de inversión (31). La situación era la misma cuando se concedió la ayuda siderúrgica con arreglo al Código de ayudas a la siderurgia. Como Siderúrgica Añón es una empresa mediana, el punto de partida para determinar el umbral aplicable de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 6, apartado 1, letra a), inciso i), es, según se indica en el artículo 4, apartado 2, letra b), el 7,5 %. Con arreglo al artículo 6, apartado 1, letra a), inciso i), la intensidad bruta de la ayuda no podrá rebasar el 50 % del 7,5 %, o sea, el 3,75 %. La cifra del 8 % está muy por encima de este umbral. En efecto, la intensidad bruta del IGAPE ha de tener en cuenta el importe íntegro de la subvención (que asciende al 8 %), y no el importe desembolsado inicialmente (que asciende al 0,95 %) como alegan las autoridades españolas (véase el considerando 37), porque al evaluar la ayuda ha de considerarse el importe concedido, y no el importe desembolsado.
(88)
Además, teniendo en cuenta que del punto 27, última frase, de las Directrices comunitarias multisectoriales sobre ayudas regionales a grandes proyectos de inversión se deduce que las grandes subvenciones individuales concedidas en el sector siderúrgico que no estén exentas con arreglo al Reglamento PYME son incompatibles con el mercado común, la subvención del IGAPE no puede quedar exenta con arreglo al Reglamento PYME. Ha de subrayarse que la conclusión sería idéntica si se aplicara el Código de ayudas a la siderurgia vigente cuando se concedió la ayuda.
(89)
En lo que respecta a todas las demás ayudas que se consideran ayudas a la inversión, tampoco podrían quedar exentas con arreglo al Reglamento PYME. Por tanto, tendrían que haberse acumulado a la subvención concedida por el IGAPE y, en consecuencia, serían incompatibles siguiendo el razonamiento expuesto en los considerandos 86 a 88.
(90)
Por otro lado, la compatibilidad con arreglo a la excepción regional aplicable a las ayudas estatales ha de evaluarse de conformidad con los criterios sustantivos establecidos en los dispositivos vigentes en la fecha de concesión de las ayudas, en consonancia con la Comunicación de la Comisión sobre la determinación de las normas aplicables a la evaluación de las ayudas estatales ilegales. Como ya se ha mencionado, el Código de ayudas a la siderurgia no permitía la concesión de ayudas regionales en la fecha en la que se otorgó la ayuda. Por consiguiente, ésta no puede acogerse a la excepción regional.
(91)
La Comisión tampoco puede aceptar el argumento de que algunas de las inversiones podrían optar a una ayuda para la protección del medio ambiente, y ello por las siguientes razones:
(92)
De conformidad con el artículo 3 del Código de ayudas a la siderurgia (32), donde figuran los criterios para la aplicación de las Directrices sobre medio ambiente, la Comisión debe evitar la concesión de ayudas ocultas a la inversión de carácter general en nuevas plantas o instalaciones. Además, las Directrices sobre medio ambiente aplicables (33) con arreglo al Código de ayudas a la siderurgia estipulan que las ayudas con fines aparentes de protección del medio ambiente, pero que en realidad sean ayudas generales a la inversión, no quedarán cubiertas por estas directrices (punto 3.2.1).
(93)
En el presente asunto, la Comisión señala, en primer lugar, que las autoridades españolas no tuvieron en cuenta consideraciones de tipo medioambiental al conceder la ayuda.
(94)
Asimismo, señala que las inversiones en el sistema de tratamiento de aguas y en el horno de recalentamiento aumentarán la eficacia de la empresa reduciendo los costes de agua o energía. La instalación de equipamiento de este tipo es práctica habitual en la industria sin que se consideren inversiones en medio ambiente. La Comisión considera que ésta es la razón para llevarlas a cabo y que, por tanto, no están cubiertas por las Directrices sobre medio ambiente (34).
(95)
En cualquier caso, ni las autoridades españolas ni el beneficiario han aportado pruebas concretas de los beneficios medioambientales de dichas instalaciones. Por tanto, no es necesario recurrir a ningún peritaje independiente ni consultar a los Estados miembros (véase el anexo del Código de ayudas a la siderurgia). Tampoco han deducido todas las ventajas en cuanto a unos menores costes de producción, tal como exige el anexo (35) del Código de ayudas a la siderurgia, ni explicado cómo se han calculado los costes adicionales.
(96)
En cuanto a las obras de ingeniería, la Comisión considera que no existen beneficios para el medio ambiente y que, si hubiera beneficios para la seguridad de los trabajadores, no estarían cubiertos ni por las Directrices sobre medio ambiente ni por ninguna disposición del Código de ayudas a la siderurgia.
(97)
La Comisión tampoco sabe qué disposición del Código de ayudas a la siderurgia serviría de base para determinar la compatibilidad de la ayuda. Es obvio que no se trata de ayudas de investigación y desarrollo ni de ayudas al cierre, ni se concedieron en Grecia. Además, la Comisión observa que tampoco se trata de ayudas a la formación a tenor del Reglamento (CE) no 68/2001 de la Comisión, de 12 de enero de 2001, relativo a la aplicación de los artículos 87 y 88 del Tratado CE a las ayudas a la formación (36), ni de ayudas al empleo en el sentido del Reglamento (CE) no 2204/2002 de la Comisión, de 12 de diciembre de 2002, relativo a la aplicación de los artículos 87 y 88 del Tratado CE a las ayudas estatales para el empleo (37) (38). En cualquier caso, las autoridades españolas no han invocado ninguna de estas excepciones ni ninguno de estos Reglamentos.
(98)
Por último, la Comisión señala que la Comunicación de la Comisión sobre ayudas estatales y capital riesgo no era aplicable al sector siderúrgico en la fecha en que se concedieron las ayudas y sigue sin serlo en la actualidad a tenor de lo dispuesto en su punto VIII. 3, párrafo octavo.
(99)
Teniendo en cuenta todo lo anterior, la Comisión considera que ninguna de las excepciones a la prohibición de las ayudas a la inversión en el sector siderúrgico es aplicable en el presente asunto y que, por tanto, las medidas señaladas por la Comisión como constitutivas de ayuda estatal no son compatibles con el mercado común.
VI. CONCLUSION
(100)
La Comisión debe considerar que España ha aplicado ilegalmente las medidas de ayuda estatal en cuestión, que son incompatibles con el mercado común. Por consiguiente, dichas medidas deben ser suprimidas.
(101)
Además, de conformidad con el artículo 14, apartado 1, del Reglamento del Consejo (CE) no 659/1999, cuando se adopten decisiones negativas en casos de ayudas ilegales, la Comisión ordenará al Estado miembro interesado que tome todas las medidas necesarias para recuperar la ayuda del beneficiario. La ayuda recuperable devengará intereses desde la fecha en que estuvo a disposición del beneficiario hasta la de su recuperación. Los intereses se calcularán sobre la base del tipo de referencia utilizado para el cálculo del equivalente de subvención en el marco de las ayudas regionales.
HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
Artículo 1
1. La ayuda estatal que España ha concedido a Siderúrgica Añón SA es incompatible con el mercado común.
2. La ayuda contemplada en el apartado 1 incluye lo siguiente:
a)
el elemento de ayuda presente en la participación de Sodiga en el capital social de Siderúrgica Añón, que corresponde a:
i)
una prima anual del 5,13 % aplicada a la aportación inicial de capital de 1 803 060 EUR, deducidos los cinco reembolsos anuales de 150 916 EUR, en lo que respecta a la primera participación en 2001, y
ii)
una prima anual del 3,86 % aplicada a la aportación inicial de capital de 495 180 EUR, deducidos los cuatro reembolsos anuales de 41 868 EUR, en lo que respecta a la segunda participación en 2002;
b)
la subvención concedida por el IGAPE el 10 de noviembre de 2000 por importe de 2 399 407 EUR;
c)
las bonificaciones de interés concedidas con respecto al préstamo sindicado de 9 616 193 EUR de 2 de abril de 2001 a través de la garantía del 30 % -es decir, del 0,3 % anual- y la bonificación de interés directa del 0,25 % anual concedida por el IGAPE, que asciende a un total de 52 889,1 EUR anuales;
d)
el pago de la comisión de apertura de 48 081 EUR por parte del IGAPE con respecto al préstamo de 9 616 193 EUR de 2 de abril de 2001;
e)
la bonificación de interés del 5,7 % anual contenida en el préstamo sin intereses de 1 803 036 EUR concedido por el Ministerio de Ciencia y Tecnología el 29 de diciembre de 2000.
Artículo 2
1. España se abstendrá de conceder más ayudas al beneficiario a través de las medidas contempladas en el artículo 1.
Respecto de los pagos ya autorizados pero no efectuados en la fecha de adopción de la presente Decisión, España podrá exigir el reembolso de todos los pagos efectuados tras la fecha de la adopción de la presente Decisión o bien en dicha fecha ajustará las condiciones de las medidas mencionadas en el artículo 1 a las condiciones de mercado, tal y como se contempla en la presente Decisión.
2. España adoptará todas las medidas necesarias para obtener de su beneficiario la recuperación de la ayuda contemplada en el artículo 1.
3. La recuperación se efectuará sin dilación y con arreglo a los procedimientos del Derecho nacional, siempre que éstos permitan la ejecución inmediata y efectiva de la presente Decisión. Los importes recuperables devengarán intereses desde la fecha en que estuvieron a disposición del beneficiario hasta la de su recuperación. El tipo de interés se determinará sobre la base del tipo de referencia utilizado para el cálculo del equivalente de subvención en el marco de las ayudas regionales.
El tipo de interés contemplado en el párrafo primero será compuesto durante todo el período contemplado en el mismo.
Artículo 3
España informará a la Comisión, en un plazo de dos meses a partir de la fecha de notificación de la presente Decisión, de las medidas previstas y ya adoptadas en cumplimiento de la misma. Para ello utilizará el cuestionario que se adjunta en el anexo de la presente Decisión.
Artículo 4
El destinatario de la presente Decisión es el Reino de España.
Hecho en Bruselas, el 16 de junio de 2004.