ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 15. listopadu 2006,
kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozů barevných televizních obrazovek pocházejících z Čínské lidové republiky, Korejské republiky, Malajsie a Thajska
(2006/781/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 tohoto nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) dne 11. ledna 2006 (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Komise v souladu s článkem 5 základního nařízení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu barevných televizních obrazovek pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), Korejské republiky (dále jen „Korea“), Malajsie a Thajska (dále jen „dotčené země“) do Společenství.
(2)
Řízení bylo zahájeno na podnět, který dne 29. listopadu 2005 podala Pracovní skupina proti nekalým obchodním praktikám v Evropě (dále jen „TUBE“ nebo „žadatel“) jménem dvou výrobců (dále jen „žádající výrobci“), a to AB Ekranas (dále jen „Ekranas“) a Ecimex Group A.S. (dále jen „Ecimex“), kteří představují významný podíl celkové výroby barevných televizních obrazovek ve Společenství. Podnět obsahoval evidentní důkazy o dumpingu barevných televizních obrazovek pocházejících z dotčených zemí a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za postačující pro zahájení řízení.
2. Strany dotčené řízením
(3)
Komise oficiálně oznámila žadateli, výrobcům ve Společenství uvedeným v podnětu, ostatním známým výrobcům ve Společenství, orgánům dotčených vyvážejících zemí, vyvážejícím výrobcům, dovozcům, uživatelům, jakož i sdružením, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, zahájení řízení. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Žádající výrobci, ostatní výrobci ve Společenství, vyvážející výrobci, dovozci a uživatelé vyjádřili své stanovisko. Všechny zúčastněné strany, které o to ve stanovené lhůtě požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
Vzhledem k předpokládanému vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení počítalo s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu.
(6)
Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR nezbytný, a pokud ano, aby mohla vybrat vzorek, byli všichni vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se sami přihlásili a poskytli základní informace o své činnosti související z dotčeným výrobkem v období od 1. ledna do 31. prosince 2005 tak, jak bylo stanoveno v oznámení o zahájení řízení.
(7)
Ve lhůtě stanovené k tomuto účelu se přihlásili a požadované informace poskytli pouze dva vyvážející výrobci v ČLR. Komise rozhodla, že v daném případě není výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR nutný.
(8)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří projevili zájem, umožněno předložit žádost o přiznání statusu tržního hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti o status tržního hospodářství nebo o individuální zacházení čínským společnostem, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a čínským orgánům. O status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení požádali dva vyvážející výrobci v ČLR.
(9)
Komise zaslala dotazníky všem stranám, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, jakož i všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Odpovědi na dotazník obdržela od dvou vyvážejících výrobců v ČLR, jednoho vyvážejícího výrobce v Koreji, v Malajsii a v Thajsku, od jednoho dovozce do Společenství, který je ve spojení s jedním z čínských vývozců a s korejským vývozcem, od jednoho obchodníka se sídlem v jiné zemi, než jsou dotčené země nebo Společenství, který je ve spojení s jedním čínským vývozcem, od tří výrobců ve Společenství a od jednoho uživatele ve Společenství, který není ve spojení.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné za účelem prozatímního stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
výrobci ve Společenství
-
AB Ekranas, Panevezys, Litva a společnost, která je s touto společností ve spojení, Farimex S.A., Ženeva, Švýcarsko,
-
Thomson Displays Polska Sp. Zo.o, Piaseczno, Polsko, (dále jen „Thomson“);
b)
vyvážející výrobci v ČLR
-
Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd., Peking,
-
Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd., NanJing, a výrobce, který je s touto společností ve spojení, LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd., Changsha;
c)
vyvážející výrobce v Koreji
-
LG Philips Displays Korea Co., Ltd., Soul;
d)
vyvážející výrobce v Malajsii
-
Chunghwa Picture Tubes (Malaysia) Sdn. Bhd., Shah Alam;
e)
vyvážející výrobce v Thajsku
-
CRT Display Technology Co., Ltd., Rayong, a výrobce, který je s touto společností ve spojení, Thai CRT Co., Ltd., Chonburi;
f)
dovozce ve Společenství, který je ve spojení
-
LG Philips Displays Netherlands B.V. (Nizozemsko).
3. Období šetření
(11)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období ode dne 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posuzování trendů souvisejících s analýzou újmy se týkalo období ode dne 1. ledna 2002 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(12)
Dotčeným výrobkem jsou barevné televizní obrazovky, včetně obrazovek pro videomonitory, všech velikostí, pocházející z ČLR, Koreje, Malajsie a Thajska (dále jen „dotčený výrobek“), obvykle kódů KN 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 a 8540 11 99.
(13)
Dotčený výrobek může mít úhlopříčku obrazovky (tj. aktivní části obrazovky měřenou v přímé linii) jakékoli velikosti, poměr šířka/výška jakékoli hodnoty a rozteč (tj. rozestup mezi dvěma čarami stejné barvy ve středu obrazovky) nejméně 0,4 mm. Výrobky mohou být dále specifikovány plochostí obrazovky: vypouklé obrazovky (včetně poloplochých/pravoúhlých), ploché obrazovky a úplně ploché („real flat“) nebo ploché tenké („flat-slim“) obrazovky. Mohou fungovat na frekvenci 50, 60 nebo 100 Hz. Tyto výrobky se používají hlavně (ne však výhradně) v barevných televizorech.
(14)
Dotčený výrobek se obvykle označuje jako 14palcové, 15palcové, 20palcové atd. obrazovky podle úhlopříčky obrazovky a při uvádění na trh se rozměry udávají v palcích. Na trhu se obvykle prodává jako hotová obrazovka, což je případ žádajících výrobců ve Společenství. Někteří vyvážející výrobci však prodávají barevné televizní obrazovky před dokončením, tj. bez jednoho či několika dílů, zejména vychylovací cívky. V těchto případech se barevné televizní obrazovky označují jako „holé“ obrazovky. Šetření prokázalo, že tyto obrazovky již mají základní fyzikální a technické vlastnosti jako hotové barevné televizní obrazovky. S hotovými barevnými televizními obrazovkami proto představují jeden výrobek.
2. Obdobný výrobek
(15)
Mezi základními fyzikálními a technickými vlastnostmi a užitím dotčeného výrobku a barevných televizních obrazovek vyráběných a prodávaných na příslušných domácích trzích v ČLR, Koreji, Thajsku a Malajsii, která rovněž sloužila jako analogická země, jakož i barevných televizních obrazovek vyráběných a prodávaných ve Společenství výrobním odvětvím Společenství, neexistují žádné rozdíly.
(16)
Tyto výrobky se proto považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. DUMPING
1. Status tržního hospodářství
(17)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v antidumpingovém šetření týkajícím se dovozů pocházejících z ČLR běžná hodnota stanoví v souladu s odstavcem 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě:
-
obchodní rozhodnutí reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů, a náklady se zakládají na tržní hodnotě,
-
firmy mají jeden soubor základních účetních záznamů, které procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a které se používají pro všechny účely,
-
neexistují žádná významná zkreslení přetrvávající z původního systému netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnickém právu,
-
převody směnného kurzu jsou prováděny podle tržních kurzů.
(18)
O status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení požádali dva vyvážející výrobci v ČLR, kteří ve stanovené lhůtě vyplnili formulář žádosti o status tržního hospodářství pro vyvážející výrobce. Žádost o statut tržního hospodářství podala rovněž společnost se sídlem v ČLR, která je ve spojení s jedním z vyvážejících výrobců a která se podílí na výrobě dotčeného výrobku. Je obvyklou praxí Komise zjišťovat, zda podmínky pro přiznání statusu tržního hospodářství splňuje celá skupina společností ve spojení. U těchto tří společností si Komise vyžádala a ověřila v prostorách těchto společností všechny informace předložené v jejich žádostech o status tržního hospodářství, které považovala za nezbytné.
(19)
Šetření odhalilo, že obě společnosti, které požádaly o status tržního hospodářství, splnily všechny podmínky pro přiznání tohoto statusu.
(20)
Status tržního hospodářství byl přiznán těmto dvěma vyvážejícím výrobcům v ČLR:
-
Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd., Peking,
-
Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd., NanJing, a výrobce, který je s touto společností ve spojení, LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd., Changsha.
2. Běžná hodnota
2.1. Obecná metodika
(21)
Níže popsaná obecná metodika se použila pro všechny vyvážející výrobce v Koreji, Thajsku a Malajsii a pro vyvážející výrobce v ČLR, jimž byl přiznán status tržního hospodářství. Následná zjištění o dumpingu pro dotčené země proto pouze popisují témata, jež jsou pro každou vyvážející zemi specifická.
2.1.1. Celková reprezentativnost
(22)
V souladu čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve u každého dotčeného vyvážejícího výrobce přezkoumala, zda jeho prodeje dotčeného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu byly reprezentativní, tj. zda celkový objem těchto prodejů představoval alespoň 5 % jeho celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Společenství.
2.1.2. Srovnání typů výrobku
(23)
Komise následně určila typy dotčeného výrobku prodávané na domácím trhu vyvážejícími výrobci s celkově reprezentativním domácím prodejem, které byly totožné nebo přímo srovnatelné s typy prodávanými na vývoz do Společenství. Použila přitom tato kritéria: úhlopříčka viditelné obrazovky v palcích, poměr šířka/výška, typ obrazovky (vypouklá, plochá nebo tenká plochá), rozteč v milimetrech a frekvence.
2.1.3. Specifická reprezentativnost typu výrobku
(24)
Pro každý typ výrobku prodávaný vyvážejícími výrobci na jejich domácích trzích, u kterého se zjistilo, že je přímo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Společenství, se stanovilo, zda prodeje na domácím trhu jsou dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodeje konkrétního typu výrobku na domácím trhu se považovaly za dostatečně reprezentativní, pokud celkový objem prodejů tohoto typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období šetření představoval nejméně 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Společenství.
2.1.4. Posouzení běžného obchodního styku
(25)
Komise u každého vyvážejícího výrobce v každé vyvážející zemi následně zjišťovala, zda lze prodej jednotlivých typů výrobku prodávaných v reprezentativních množstvích na domácím trhu považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(26)
To bylo provedeno stanovením podílu ziskových domácích prodejů jednotlivých vyvážených typů výrobku nezávislým odběratelům během období šetření.
(27)
Pokud objem ziskových prodejů daného typu výrobku představoval 80 % celkového objemu prodejů tohoto typu výrobku nebo méně, nebo pokud vážená průměrná cena tohoto typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů, určila se běžná hodnota na základě skutečné ceny na domácím trhu vypočítané jako vážený průměr pouze ziskových prodejů tohoto typu výrobku, pokud tyto prodeje představovaly alespoň 10 % celkového objemu prodejů tohoto typu výrobku.
(28)
Pokud objem ziskových prodejů jakéhokoli typu výrobku dosahoval méně než 10 % celkového objemu prodejů tohoto typu, mělo se za to, že se tento konkrétní typ výrobku neprodává v dostatečném množství, aby bylo možné stanovit běžnou hodnotu na základě ceny na domácím trhu.
(29)
Pokud u některého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem nebylo možné pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, musela být použita jiná metoda. V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení Komise použila početně zjištěnou běžnou hodnotu.
(30)
Při výpočtu běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly vzniklé prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk realizovaný každým z dotčených spolupracujících vyvážejících výrobců z domácích prodejů obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období šetření přičteny k jejich průměrným výrobním nákladům během období šetření. Tam, kde to bylo nezbytné, byly výrobní náklady a oznámené prodejní, správní a režijní náklady před tím, než byly použity k posouzení, zda se jednalo o běžný obchodní styk, a pro výpočet běžných hodnot, upraveny.
2.2. ČLR
2.2.1. Společnosti, jimž byl přiznán status tržního hospodářství
(31)
Jelikož oběma spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v ČLR byl přiznán status tržního hospodářství, běžná hodnota se stanovila v souladu s metodikou uvedenou ve 21. až 30. bodu odůvodnění na základě údajů, které tito výrobci poskytli o svých cenách na domácím trhu a o svých výrobních nákladech na dotčený výrobek. Běžná hodnota mohla být založena na skutečných cenách na domácím trhu, jelikož společnosti měly u všech typů výrobku dostatečný domácí prodej v běžném obchodním styku. U jednoho vyvážejícího výrobce s výrobcem ve spojení byly ke stanovení běžné hodnoty použity konsolidované údaje o cenách na domácím trhu a o výrobních nákladech obou společností.
2.2.2. Analogická země
(32)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení musí být v případě hospodářství v procesu transformace běžná hodnota pro společnosti, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, stanovena na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v analogické zemi.
(33)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR zamýšlí použít jako příslušnou analogickou zemi Malajsii, a zúčastněné strany byly vyzvány, aby uvedly své připomínky.
(34)
Proti výběru Malajsie jako analogické země nevznesla žádná zúčastněná strana výhrady.
(35)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti a s přihlédnutím k tomu, že Malajsie je konkurenčním trhem, jehož velikost je reprezentativní, byl vyvozen závěr, že Malajsie představuje vhodnou analogickou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
2.3. Korea, Malajsie, Thajsko
(36)
Pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v každé z výše uvedených zemí byla běžná hodnota stanovena v souladu s metodikou uvedenou v 21. až 30. bodu odůvodnění. Pro malajského výrobce mohla být běžná hodnota založena na skutečných cenách na domácím trhu, jelikož společnost měla u všech typů výrobku dostatečný domácí prodej v běžném obchodním styku. Pro korejského výrobce byla běžná hodnota vypočtena pro jeden z celkem dvou typů výrobku vyvážených do Společenství a pro thajského výrobce byla běžná hodnota vypočtena pro jediný typ výrobku. Pokud jde o spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Thajsku, ke stanovení běžné hodnoty byly použity konsolidované údaje o cenách na domácím trhu a o výrobních nákladech této společnosti a výrobních nákladech výrobce, který je s ní ve spojení, jelikož obě tyto společnosti působily jako jeden plně integrovaný podnik, pokud jde o dotčený výrobek. Pro jednoho vyvážejícího výrobce s výrobcem ve spojení byly ke stanovení běžné hodnoty použity konsolidované údaje o cenách na domácím trhu a o výrobních nákladech obou společností.
3. Vývozní cena
(37)
V případě vývozu pro konečné uživatele ve spojení (výrobce barevných televizorů) ve Společenství nebyly tyto prodeje při výpočtu dumpingového rozpětí brány v úvahu, jelikož na výrobek vyráběný konečnými uživateli se šetření nevztahovalo. Objem těchto prodejů byl poměrně nízký (mírně nad 10 % celkového vývozu dotčených společností do EU) a mělo se za to, že reprezentativní obrázek poskytuje prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení.
(38)
Byl-li dotčený výrobek vyvážen pro nezávislé odběratele ve Společenství, vývozní cena byla stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a to na základě vývozních cen skutečně zaplacených či splatných.
(39)
Pokud se prodej uskutečňoval prostřednictvím dovozce ve spojení, vývozní cena byla v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanovena na základě ceny, za kterou byly dovážené výrobky poprvé prodány nezávislému kupujícímu. V tomto případě byly všechny náklady vzniklé mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů, a zisk upraveny.
(40)
Pokud se prodej uskutečňoval prostřednictvím obchodníka ve spojení se sídlem mimo Společenství, vývozní cena byla stanovena na základě cen při prvním dalším prodeji nezávislým odběratelům ve Společenství.
3.1. ČLR
(41)
Jeden vyvážející výrobce v ČLR uskutečňoval vývoz do Společenství buď přímo pro nezávislé odběratele, nebo prostřednictvím dvou společností ve spojení se sídlem ve Společenství. Druhý vyvážející výrobce uskutečňoval veškerý vývoz pro nezávislé odběratele ve Společenství prostřednictvím společnosti, která je s ním ve spojení a která má sídlo mimo Společenství.
(42)
Jedna ze společností, které jsou ve spojení s prvním vyvážejícím výrobcem, při šetření nespolupracovala, jelikož neposkytla odpověď na dotazník určený pro společnosti ve spojení, jež se podílejí na prodeji nebo uvádění dotčeného výrobku určeného pro Evropské společenství na trh. Vyvážející výrobce uvedl, že prodej uskutečněný prostřednictvím této společnosti by se neměl považovat za související prodej, jelikož mezi dotčenými společnostmi již údajně neexistuje faktické sdružení. Přinejmenším v období šetření však mezi nimi existoval právní vztah, jak je definován v článku 143 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (3), a to z důvodu společné hlavní mateřské společnosti. Proto vzhledem k této zjevné částečné spolupráci Komise poté, co dotčeného vyvážejícího výrobce informovala o důsledcích nedostatečné spolupráce, použila dostupné skutečnosti ke stanovení vývozní ceny za prodeje uskutečněné prostřednictvím této nespolupracující společnosti ve spojení podle článku 18 základního nařízení.
(43)
Vyvážející výrobce rovněž uvedl, že v případě, že by se dotčené společnosti považovaly za společnosti ve spojení, prodeje uskutečněné prostřednictvím nespolupracující společnosti ve spojení pro konečného odběratele by se měly rovněž považovat za související prodeje, a to vzhledem k výhradním smluvním ujednáním mezi konečným odběratelem a hlavní mateřskou společností vyvážejícího výrobce, a neměly by se proto brát v úvahu při výpočtu dumpingového rozpětí. Jelikož však podmínky stanovené v čl. 143 odst. 2 nařízení (EHS) č. 2454/93 nebyly splněny, považovaly se prodeje dotčenému konečnému odběrateli za nesouvisející prodeje. V tomto ohledu byly ceny při dalším prodeji prvnímu nezávislému odběrateli stanoveny tak, že se k vnitropodnikové ceně přičetla marže zjištěná v případě spolupracujícího dovozce ve spojení. Ke stanovení vývozní ceny na hranice Společenství byly v případě spolupracujícího dovozce provedeny úpravy (náklady mezi dovozem a prodejem, prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí) ceny při dalším prodeji podle výše uvedeného výpočtu.
(44)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci nezávislých dovozců a s ohledem na skutečnost, že barevné televizní obrazovky náleží do stejné kategorie zboží dlouhodobé spotřeby jako barevné televizory (dále jen „BTV“), považovalo se za přiměřené použít za tímto účelem ziskové rozpětí ve výši 5 % jako v antidumpingovém řízení týkajícím se BTV (4).
3.2. Korea
(45)
Jediný spolupracující vyvážející výrobce uskutečňoval vývoz dotčeného výrobku do Společenství prostřednictvím dovozce, který je s ním ve spojení. Vývozní cena byla proto stanovena na základě cen při dalším prodeji nezávislým odběratelům.
(46)
K úpravě se použilo ziskové rozpětí uvedené v 44. bodu odůvodnění.
3.3. Malajsie, Thajsko
(47)
Oba spolupracující vyvážející výrobci vyváželi dotčený výrobek pro nezávislé odběratele ve Společenství. Vývozní cena byla proto stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, a to na základě skutečně zaplacených nebo splatných vývozních cen.
4. Srovnání
(48)
Běžná hodnota a vývozní ceny byly srovnávány na základě cen ze závodu a na téže obchodní úrovni. Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozními cenami, byly provedeny příslušné úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(49)
Na tomto základě byly u všech vyvážejících výrobců, jichž se šetření týkalo, provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládce a vedlejších nákladech, nákladech na balení, úvěry a provize a na služby zákazníkům (záruka), pokud byly použitelné a odůvodněné.
(50)
Jeden vyvážející výrobce v ČLR a jediný spolupracující vyvážející výrobce v Koreji požádali o úpravu kvůli měnovým přepočtům v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení. Tvrdili, že jelikož místní měny (CNY resp. KRW) zaznamenaly v průběhu období šetření vůči euru pokles, měla by být provedena odpovídající úprava fakturované částky v eurech za vývoz do Společenství. V této souvislosti bylo v rozporu s těmito tvrzeními zjištěno, že obě měny v období šetření zaznamenaly vůči euru růst. Proto se tato tvrzení považovala za neopodstatněná a byla zamítnuta.
(51)
Titíž vyvážející výrobci žádali úpravu obchodní úrovně v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. d) bodem ii) základního nařízení a uvedli, že se jejich vývoz do Společenství uskutečňoval pro distributory, kdežto jejich domácí prodej pro konečné uživatele. V této souvislosti bylo zjištěno, že prvními nezávislými odběrateli na obou trzích byli koneční uživatelé. Žádost se proto považovala za neopodstatněnou a byla zamítnuta.
(52)
Titíž spolupracující vyvážející výrobci žádali úpravu ostatních činitelů v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení. Společnosti tvrdily, že prudký pokles cen barevných televizních obrazovek v průběhu období šetření kvůli konkurenci ze strany plochých zobrazovacích jednotek postihl jejich ceny na domácím trhu a vývozní ceny odlišným způsobem. Tvrdili, že příčinou byla skutečnost, že objem prodejů na domácím trhu byl v průběhu období šetření rozložen rovnoměrně, kdežto jejich vývoz se soustředil pouze do části období šetření. Toto tvrzení však nebylo uznáno, jelikož nebylo prokázáno, že mělo vliv na srovnatelnost cen, ani nebylo prokázáno, že odběratelé kvůli tomuto činiteli platili na domácím trhu rozdílné ceny.
(53)
Úpravy podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení byly též provedeny ohledně rozdílů ve výši vrácení čínské DPH, protože bylo zjištěno, že v případě vývozu byly vráceny nižší částky DPH, než tomu bylo v případě domácího prodeje.
(54)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR, který uskutečňoval vývoz prostřednictvím obchodníka ve spojení se sídlem mimo Společenství, byla provedena rovněž úprava vývozní ceny v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, jelikož tento obchodník vykonával obdobné funkce jako zástupce pracující za provizi. Byla provedena úprava podle tohoto článku ve výši 2 %, poněvadž tato výše se považovala za přiměřenou při zohlednění provizí zaplacených nezávislým obchodním zástupcům podílejícím se na obchodu s dotčeným výrobkem.
5. Dumpingové rozpětí
5.1. Jednotlivá dumpingová rozpětí
(55)
Pro všechny vyvážející výrobce, jichž se šetření týkalo, byla dumpingová rozpětí stanovena na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty jednotlivých typů výrobku s váženým průměrem vývozní ceny jednotlivých typů výrobku, jak byly zjištěny výše, v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(56)
Je zavedenou praxí Komise, že pro vyvážející výrobce ve spojení nebo výrobce, kteří patří do stejné skupiny společností, stanoví pouze jeden vážený průměr dumpingového rozpětí na základě jednotlivých dumpingových rozpětí. Je tomu tak zvláště proto, že v případě stanovení individuálních dumpingových rozpětí by mohlo docházet k obcházení antidumpingových opatření, která by se tak stala neúčinnými, protože by vyvážející výrobci ve spojení mohli směrovat své vývozy do Společenství prostřednictvím společnosti, která má nejnižší individuální dumpingové rozpětí.
(57)
V souladu s touto praxí bylo pro spolupracující vyvážející výrobce v ČLR, kteří patří do stejné skupiny společností, tj. Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd. a výrobce ve spojení LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd., stanoveno jedno dumpingové rozpětí. Rovněž bylo stanoveno jedno dumpingové rozpětí pro thajské spolupracující vyvážející výrobce, kteří patří do stejné skupiny společností, tj. CRT Display Technology Co., Ltd. a výrobce ve spojení Thai CRT Co., Ltd.
5.2. Celostátní dumpingová rozpětí
(58)
V případě vyvážejících výrobců, kteří neodpověděli na dotazník Komise ani se jinak nepřihlásili, bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě dostupných skutečností v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení.
(59)
Aby bylo možno stanovit celostátní dumpingové rozpětí pro všechny nespolupracující vyvážející výrobce, byla nejprve stanovena úroveň nedostatečné spolupráce. Proto byl srovnán objem vývozů do Společenství, který uváděli spolupracující vyvážející výrobci, s příslušnými dovozními statistikami Eurostatu.
(60)
V případě Malajsie a Thajska, kde byla úroveň spolupráce nízká, tj. méně než 80 %, se považovalo za správné, aby bylo pro nespolupracující vyvážející výrobce stanoveno vyšší dumpingové rozpětí, než kolik činí nejvyšší dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracující vyvážející výrobce. Je důvod domnívat se, že nízká úroveň spolupráce vyplývá z toho, že u nespolupracujících vyvážejících výrobců v zemi, které se šetření týká, je dumping obecně vyšší než u spolupracujících vyvážejících výrobců. Mimoto neexistovaly žádné informace o tom, že by byl u některé nespolupracující společnosti dumping na nižší úrovni, a nedostatečná spolupráce by neměla být odměňována. Dumpingová rozpětí proto byla stanovena na základě nejvyšších dumpingových rozpětí zjištěných pro reprezentativní typy výrobku jednoho spolupracujícího výrobce v dotčených zemích nebo nejvyšších rozpětí zjištěných pro reprezentativní operace jednoho spolupracujícího výrobce v dotčených zemích.
(61)
V případě Korejské republiky ukazuje mimořádně nízká úroveň spolupráce, tj. pouze 2 % celkového objemu vývozu podle statistických údajů Eurostatu, jednoznačně úmyslnou nedostatečnou spolupráci ze strany hlavních vyvážejících výrobců. S ohledem na tuto zvláštní situaci a vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici vhodnější údaje, se považovalo za správné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující společnosti ve výši dumpingového rozpětí pro reprezentativní typ výrobku uvedeného v podnětu, konkrétně 15,0 %. Výše dumpingového rozpětí uvedená v podnětu byla ověřena odkazem na zveřejněné ceníky a statistické údaje Eurostatu.
(62)
V případě ČLR byla úroveň spolupráce velmi vysoká, jelikož objem vývozu do Společenství, který uváděli spolupracující vyvážející výrobci během období šetření, překročil objem dovozu podle statistických údajů Eurostatu, a nebyl důvod domnívat se, že se některý vyvážející výrobce úmyslně zdržel spolupráce. K odlišení spolupracujících čínských vyvážejících výrobců, jimž všem byl přiznán status tržního hospodářství, a možných jiných čínských vyvážejících výrobců, kteří při šetření nespolupracovali, se považovalo za správné stanovit pro ČLR celostátní dumpingové rozpětí na základě srovnání vývozních cen nejprodávanějších reprezentativních typů výrobku podle údajů Eurostatu a běžné hodnoty týchž typů výrobku v analogické zemi.
(63)
Dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Společenství před proclením činí:
a)
Čínská lidová republika
-
Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd.
0 %
-
Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd. a LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd.
25,5 %
-
všechny ostatní společnosti
28,3 %
b)
Korejská republika
-
LG Philips Display Korea Co., Ltd.
0 %
-
všechny ostatní společnosti
15,0 %
c)
Malajsie
-
Chunghwa Picture Tubes Sdn Bhd
5,1 %
-
všechny ostatní společnosti
14,5 %
d)
Thajsko
-
Thai CRT Co., Ltd a CRT Display Technology Co., Ltd.
41,4 %
-
všechny ostatní společnosti
47,2 %
D. ÚJMA
1. Výroba ve Společenství a výrobní odvětví Společenství
(64)
V průběhu období šetření obdobný výrobek vyrábělo ve Společenství sedm výrobců. Čtyři tito výrobci jsou však ve spojení s vývozci v dotčených zemích. Tyto čtyři společnosti mohly být proto vzhledem ke svému vztahu s vývozcem chráněny před nepříznivými důsledky dumpingu působícího újmu. To naznačuje rovněž skutečnost, že tito výrobci při řízení nespolupracovali. Považovalo se proto za správné vyloučit jejich výrobu z výroby ve Společenství a vyloučit je rovněž z definice výrobního odvětví Společenství. Po období šetření kromě toho dva z těchto čtyř výrobců výrobu definitivně ukončili.
(65)
Celkovou výrobu ve Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení proto představuje výroba tří výrobců, konkrétně společností Ekranas, Ecimex a Thomson.
(66)
Jak bylo uvedeno ve 2. bodu odůvodnění, podnět byl podán jménem dvou výrobců ve Společenství, a to společností Ekranas a Ecimex. Bylo zjištěno, že na tyto žadatele připadá hlavní podíl celkové výroby dotčeného výrobku ve Společenství, tj. v tomto případě více než 40 %.
(67)
Je nutno poznamenat, že oba žadatelé, kteří v období šetření vyráběli obdobný výrobek, výrobu zastavili a v první polovině roku 2006 podali návrh na konkurz. Jelikož v současné době probíhá konkurzní řízení, není dosud jasné, zda bude výroba barevných televizních obrazovek společností Ekranas a Ecimex obnovena, nebo ne. Po zahájení řízení společnost Thomson Komisi informovala o své podpoře, pokud jde o podnět podaný skupinou TUBE, a při šetření náležitě spolupracovala. Proto se vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici informace, že by tito dva výrobci definitivně ukončili svou činnost, společnosti Ekranas a Ecimex považovaly za součást výrobního odvětví Společenství. Má se tudíž za to, že společnosti Ekranas, Ecimex a Thomson představují výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Společenství“.
2. Spotřeba Společenství
(68)
Spotřeba Společenství byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství, údajů o objemu prodeje od ostatních výrobců a údajů o objemu dovozu získaných od Eurostatu.
(69)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření se trh Společenství s dotčeným výrobkem zmenšil o přibližně 14 %. Spotřeba Společenství činila v roce 2002 přibližně 9,5 milionů kusů a v období šetření pak okolo 8,2 milionů kusů. Konkrétně se v roce 2003 spotřeba snížila o 2 %, v roce 2004 vzrostla o 7 procentních bodů a v období šetření pak náhle poklesla o téměř 20 procentních bodů.
2002
2003
2004
OŠ
Celková spotřeba ES (kusy)
9 540 185
9 387 212
10 023 216
8 170 802
Index (2002 = 100)
100
98
105
86
(70)
Po oznámení prozatímních závěrů žadatel zpochybnil metodiku, kterou Komise použila pro stanovení spotřeby. Žadatel konkrétně tvrdil, že i) na základě informací uvedených v 64. bodě odůvodnění se zdá, že všechny prodeje učiněné výrobci ve Společenství, kteří jsou ve spojení s vývozci z dotčených zemí, byly vyloučeny z výpočtu spotřeby a analýzy újmy, a že ii) určitý objem vázaných prodejů dodaných jedním ze tří výrobců ve Společenství uvedených v 67. bodě odůvodnění byl nesprávně vyloučen z výpočtu spotřeby, do nějž měl být zahrnut.
(71)
Pokud jde o tvrzení i), je třeba poznamenat, že 64. bod odůvodnění se vztahuje pouze na definici výrobního odvětví Společenství a na stanovení celkové výroby Společenství v souladu s čl. 4 odst. 1 základního nařízení, a nikoli na výpočet celkové spotřeby Společenství. Pro účely stanovení spotřeby ve Společenství byly zahrnuty prodeje výrobců, kteří byli vyloučeni z definice výrobního odvětví Společenství a z definice výroby ve Společenství. To je rovněž jasné z 68. bodu odůvodnění a z konkrétních informací sdělených žadateli, jež ukazují, že objem dotčených prodejů dosáhl během období šetření přibližně 3 milionů kusů. Prodeje všech výrobců ve Společenství, o nichž bylo žadateli a Komisi známo, že byli činní během období od roku 2002 do období šetření, byly proto zahrnuty do stanovení spotřeby. Nicméně výrobci vyloučení z definice výrobního odvětví Společenství museli být vyloučeni z analýzy situace výrobního odvětví Společenství právě proto, že nebyli považováni za součást tohoto odvětví podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Tvrzení i) se tudíž zamítá.
(72)
Pokud jde o tvrzení ii), je skutečně pravda, že Komise vyloučila některé objemy prodeje z výpočtu spotřeby a analýzy některých klíčových ukazatelů újmy, především objemu prodeje a ceny, tržního podílu a ziskovosti, neboť byly považovány za vázané. Je zavedenou praxí Komise rozlišovat mezi vázanými prodeji a prodeji na volném trhu, neboť pouze prodeje na volném trhu spolu soutěží (5). Vázané prodeje výrobkům prodávaným na volném trhu naopak nekonkurují, a nejsou tedy ovlivněny dumpingovými dovozy. V tomto konkrétním odvětví většina velkých výrobců obdobného výrobku (na rozdíl od dvou žadatelů) podniká rovněž v navazujícím odvětví, především v oblasti dalšího zpracování televizních obrazovek pro televizory. Komise např. vyloučila z analýzy vázané prodeje firmy Sony, přičemž žadatel tento postup podpořil. Stejná metodika byla konzistentně uplatněna na všechny výrobce ve Společenství, ať tito výrobci byli součástí výrobního odvětví Společenství, nebo byli považováni za „ostatní výrobce ve Společenství“ podle 64. bodu odůvodnění.
(73)
Pokud jde o konkrétní objemy vázaných prodejů zmíněné v tvrzení ii), Komise zjistila, že do července 2004 byla továrna na výrobu obrazovek, která je dnes zapsána jako Thomson Displays Polska Sp. Z o.o, Piaseczno, Polsko, spolu s továrnou na výrobu televizorů v obci Zyrardow, Polsko, zapsána jako jedna právnická osoba, jmenovitě společnost TMM Polska, jejímž jediným vlastníkem byla mateřská společnost Thomson SA. V souladu s obvyklou praxí měla Komise za to, že jde o případ integrovaného výrobce a že dodávky obdobného výrobku z továrny na výrobu obrazovek v obci Piaseczno do továrny na výrobu televizorů v obci Zyrardow tvoří vnitropodnikový převod, a jsou tudíž vázaným prodejem za vnitropodnikové ceny. Žadatel de facto uznal existenci vnitropodnikových cen, neboť uvedl, že „vztah mezi Thomson Display a Thomson's CTV display mohl ovlivnit ceny, ale v žádném případě neovlivňuje množství“. Komise tedy potvrzuje, že tyto převody nelze považovat za stejné jako prodeje na volném trhu.
(74)
Konečně a pouze v zájmu jasnosti je nutno poznamenat, že i v případě, že by tyto vázané prodeje byly zahrnuty do spotřeby (viz následující tabulka), změnila by se pouze celková úroveň, nicméně trend - výrazné snížení poptávky během období šetření - by byl velmi podobný trendu popsanému v 69. bodě odůvodnění. Tvrzení ii) se tudíž zamítá.
2002
2003
2004
OŠ
Celková spotřeba ES (kusy) založená na vázaných a volných prodejích
15 655 283
14 243 625
12 850 690
9 425 280
Index (2002 = 100)
100
91
82
60
3. Dovozy z dotčených zemí
a) Souhrnné hodnocení účinků dotčených dovozů
(75)
Komise zjišťovala, zda lze dovozy z dotčených zemí hodnotit souhrnně podle kritérií stanovených v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Komise zjišťovala, zda i) dumpingové rozpětí stanovené pro každou dotčenou zemi není nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a ii) podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Společenství jsou obdobné.
(76)
Za prvé je nutno uvést, že údaje týkající se společností Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd. a LG Philips Display Korea Co., Ltd., tj. dvou vyvážejících výrobců v dotčených zemích, u nichž nebyl zjištěn dumping dotčeného výrobku, byly z níže uvedené analýzy náležitě vyloučeny, a tato analýza se týká výhradně dumpingových dovozů. Objem dovozu od dvou výše uvedených výrobců byl v období šetření minimální, jelikož byl podstatně nižší než 1 % spotřeby Společenství.
(77)
Na základě toho bylo dumpingové rozpětí zjištěné pro každou z dotčených zemí větší než nepatrné ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a objem dumpingových dovozů z každé z těchto zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení - jejich podíly na trhu dosáhly v období šetření rozmezí od 3,6 % do 6,5 % v závislosti na dotčené zemi. Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi dumpingovými dovozy z dotčených zemí a obdobným výrobkem Společenství, bylo zjištěno, že podmínky hospodářské soutěže jsou skutečně obdobné. To bylo prokázáno skutečností, že dotčený výrobek dovážený z dotčených zemí a obdobný výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství byly obdobné, navzájem spolu soutěží a distribuují se prostřednictvím totožných obchodních kanálů. Navíc všechny objemy dovozů byly podstatné velikosti a představovaly významné podíly na trhu.
(78)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzovalo, že byla splněna všechna kritéria stanovená v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Dumpingové dovozy ze čtyř dotčených zemí se proto posuzovaly souhrnně.
b) Objem
(79)
Objem dumpingových dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí do Společenství v období šetření představoval téměř 1,6 milionu kusů, což je úroveň blížící se úrovni, která byla zaznamenána v roce 2002. Za touto zdánlivou stabilitou se skrývají prudké výkyvy, k nimž došlo v letech 2003 a 2004 a v období šetření. V roce 2003 dovozy vzrostly o 44 %, v roce 2004 poklesly o 3 procentní body a v období šetření poklesly dále o 44 procentních bodů.
2002
2003
2004
OŠ
Objem dumpingových dovozů z dotčených zemí (kusy)
1 626 027
2 337 736
2 296 547
1 585 294
Index (2002 = 100)
100
144
141
97
Podíl dumpingových dovozů z dotčených zemí na trhu
17,0 %
24,9 %
22,9 %
19,4 %
Ceny dumpingových dovozů z dotčených zemí (EUR/ks)
50
43
32
39
Index (2002 = 100)
100
85
64
76
c) Podíl na trhu
(80)
Podíl vývozců z dotčených zemí na trhu se zvýšil ze 17 % v roce 2002 na 19,4 % v období šetření. Podíl na trhu zaznamenal v roce 2003 skok o téměř 8 procentních bodů, v roce 2004 poklesl o přibližně 2 procentní body a v období šetření se pak dále snížil o přibližně 3,5 procentních bodů. Skutečnost, že podíl dovozů z dotčených zemí na trhu byl v období šetření vyšší než v roce 2002, ačkoli objem dovozů byl v období šetření nižší než v roce 2002, lze vysvětlit náhlým poklesem spotřeby, jak bylo uvedeno v 69. bodu odůvodnění.
d) Ceny
i) Vývoj cen
(81)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření se průměrná cena dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí snížila o 24 %. Konkrétně v roce 2003 cena poklesla o 15 %, v roce 2004 o dalších 21 procentních bodů, poté v období šetření opět vzrostla o 12 procentních bodů.
ii) Cenové podbízení
(82)
Bylo provedeno srovnání cen jednotlivých modelů, a to mezi váženým průměrem prodejních cen ve Společenství u vyvážejících výrobců a výrobního odvětví Společenství. Za tímto účelem byly porovnávány ceny výrobního odvětví Společenství ze závodu účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, s dovozními cenami CIF na hranice Společenství spolupracujících vyvážejících výrobců z dotčených zemí, řádně upravenými tak, aby odrážely cenu franko přístav určení. Srovnání ukázalo, že v průběhu období šetření byl dotčený výrobek pocházející z dotčených zemí prodáván do Společenství za ceny, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Společenství v rozmezí od -37 % (tj. bez podbízení) do nejvýše 13 % podle dotčeného vývozce. Celkově bylo podbízení velmi omezené. Údaje Eurostatu však naznačují, že v letech před obdobím šetření byly ceny dumpingových dovozů z dotčených zemí podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství.
4. Situace výrobního odvětví Společenství
(83)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo zkoumání dopadu dumpingových dovozů na výrobní odvětví Společenství vyhodnocení všech příslušných ekonomických činitelů a indexů, které měly vliv na stav výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období.
a) Výroba
(84)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření poklesla výroba výrobního odvětví Společenství o 5 %. Konkrétně se v roce 2003 zvýšila o 8 %, v roce 2004 o dalších 12 procentních bodů a v období šetření pak prudce poklesla o 25 procentních bodů.
2002
2003
2004
OŠ
Výroba (kusy)
9 727 029
10 461 957
11 685 396
9 276 778
Index (2002 = 100)
100
108
120
95
b) Kapacita a využití kapacity
(85)
V průběhu posuzovaného období se výrobní kapacita trvale zvyšovala. V roce 2003 vzrostla o 4 %, v roce 2004 o dalších 19 procentních bodů a v období šetření o 5 procentních bodů. To odpovídá rozšiřování strojního zařízení.
2002
2003
2004
OŠ
Výrobní kapacita (kusy)
11 865 163
12 297 545
14 626 819
15 133 449
Index (2002 = 100)
100
104
123
128
Využití kapacity
82 %
85 %
80 %
61 %
Index (2002 = 100)
100
104
97
75
(86)
V letech 2002 až 2003 bylo využití kapacity v rozmezí 80 až 85 %, poté v období šetření došlo k prudkému poklesu na 61 %.
c) Zásoby
(87)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření docházelo k velkým výkyvům ve výši zásob hotových výrobků. V roce 2003 se nejprve výrazně snížily, což bylo odrazem hospodářské situace u tohoto konkrétního výrobku, která byla v roce 2002 a 2003 dosud dobrá, poté se však na konci roku 2004 prudce zvýšily, což bylo projevem náhlého poklesu poptávky. V průběhu období šetření byla skutečná výše produkce upravena směrem dolů, jak již bylo uvedeno, a výše konečných zásob se opět dostala na udržitelnější úroveň.
2002
2003
2004
OŠ
Konečné zásoby (kusy)
627 641
56 996
943 655
278 406
Index (2002 = 100)
100
9
150
44
d) Objem prodeje
(88)
Prodej vlastní produkce výrobního odvětví Společenství odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Společenství se zpočátku v roce 2003 zvýšil o 6 %, v roce 2004 dále vzrostl o 16 procentních bodů, poté však v období šetření poklesl o 6 procentních bodů. Celkově se v průběhu posuzovaného období objem prodejů zvýšil o 16 %. Značný rozdíl mezi objemem výroby a domácím prodejem vysvětluje skutečnost, že výrobní odvětví Společenství přibližně dvě třetiny své produkce vyváží mimo Společenství.
2002
2003
2004
OŠ
Objem prodejů ES odběratelům, kteří nejsou ve spojení (kusy)
2 645 562
2 814 515
3 229 069
3 078 543
Index (2002 = 100)
100
106
122
116
e) Podíl na trhu
(89)
V období mezi rokem 2002 a obdobím šetření se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu trvale zvětšoval, a to o 10 procentních bodů. Konkrétně se v roce 2002 blížil 28 %, v roce 2003 vzrostl na 30 % a v roce 2004 na přibližně 32 %, v období šetření se pak zvýšil na téměř 38 %. Tento nárůst podílu na trhu je nutno vidět na pozadí klesající spotřeby v ES, jak bylo zmíněno v 69. bodu odůvodnění.
2002
2003
2004
OŠ
Podíl výrobního odvětví Společenství na trhu
27,7 %
30,0 %
32,2 %
37,7 %
Index (2002 = 100)
100
108
116
136
f) Růst
(90)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření, kdy spotřeba Společenství poklesla o 14 %, se objem prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství zvýšil o 16 %. Výrobní odvětví Společenství získalo mezi rokem 2002 a obdobím šetření přibližně 10 procentních bodů podílu na trhu, zatímco dumpingové dovozy získaly přibližně 2,4 procentních bodů podílu na trhu.
g) Zaměstnanost
(91)
Úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Společenství mezi rokem 2002 a obdobím šetření poklesla o zhruba 10 %. Mezi rokem 2002 a 2003 se snížila o 4 %, v roce 2003 vzrostla o 6 procentních bodů, poté se však v období šetření snížila o 12 procentních bodů, což bylo částečně projevem poklesu výroby.
2002
2003
2004
OŠ
Zaměstnanost (osoby)
9 604
9 254
9 805
8 632
Index (2002 = 100)
100
96
102
90
h) Produktivita
(92)
Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Společenství, měřená jako výstup (v kusech) na zaměstnanou osobu za rok, se v roce 2003 zvýšila o 12 %, v roce 2004 se dále zvýšila o 6 procentních bodů a v období šetření klesla o 12 procentních bodů. Po náhlém zmenšení trhu v období šetření došlo ihned k přizpůsobení objemu výroby, ale (jak je obecně pozorováno) přizpůsobování pracovních sil bylo méně rychlé, což zapříčinilo zaznamenaný pokles produktivity.
2002
2003
2004
OŠ
Produktivita (kusy na zaměstnance)
1 013
1 131
1 192
1 075
Index (2002 = 100)
100
112
118
106
i) Mzdy
(93)
Průměrná mzda zaměstnance byla v období šetření přibližně ve stejné výši jako v roce 2002. Konkrétně se v roce 2003 snížila o 11 %, v roce 2004 o další 2 procentní body a v období šetření se pak zvýšila o 14 procentních bodů.
2002
2003
2004
OŠ
Roční mzdové náklady na zaměstnance (v tis. EUR)
11
10
10
11
Index (2002 = 100)
100
89
87
101
j) Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny Společenství
(94)
Jednotkové ceny prodejů vlastní výroby výrobního odvětví Společenství odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vykazovaly mezi rokem 2002 a obdobím šetření klesající tendenci a celkově se snížily o 42 %. Konkrétně v roce 2003 ceny poklesly o 25 %, v roce 2004 o dalších 9 procentních bodů a v období šetření se pak dále snížily o 8 procentních bodů. Šetření u dumpingových dovozů prokázalo jen minimální podbízení se (pokud vůbec) prodejním cenám výrobního odvětví Společenství. U určitého počtu modelů bylo podbízení větší než průměrné rozpětí cenového podbízení uvedené v 82. bodu odůvodnění.
2002
2003
2004
OŠ
Jednotková cena na trhu ES (EUR/kus)
66
49
44
38
Index (2002 = 100)
100
75
66
58
k) Ziskovost a návratnost investic
(95)
Během posuzovaného období se ziskovost prodejů vlastní produkce výrobního odvětví Společenství, vyjádřená jako procento čistých prodejů, trvale snižovala. Ziskovost poklesla z 24 % v roce 2002 na přibližně 18 % v roce 2003 a v roce 2004 na přibližně 10 %. V období šetření zaznamenalo výrobní odvětví Společenství ztráty ve výši -3,6 %.
2002
2003
2004
OŠ
Ziskovost prodejů ES odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% čistých prodejů)
24,0 %
18,2 %
10,1 %
-3,6 %
ROI (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)
17,5 %
9,1 %
5,7 %
-2,1 %
(96)
Návratnost investic („ROI“) vyjádřená jako zisk v procentech z čisté účetní hodnoty investic se řídila ve velké míře výše uvedeným trendem ziskovosti. Zhoršila se z přibližně 17 % v roce 2002 na - 2,1 % v období šetření.
l) Peněžní tok a schopnost získávat kapitál
(97)
Čistý peněžní tok z provozních činností se během posuzovaného období rovněž zhoršil. Z přibližně 175 milionů EUR v roce 2002 se snížil na zhruba 125 milionů EUR v roce 2003, v roce 2004 se zvýšil na přibližně 141 milionů EUR a v období šetření se pak prudce zhoršil na -25 milionů EUR. Situace se zhoršila natolik, že na dvě společnosti představující výrobní odvětví Společenství byl v první polovině roku 2006 vyhlášen konkurz, jak bylo uvedeno v 67. bodu odůvodnění výše. Pouze společnosti Thomson se podařilo získat finanční prostředky od své mateřské společnosti a zabránit tak vážnější finanční situaci. Společnostem Ekranas a Ecimex se nepodařilo získat kapitál. Při pohledu do budoucna je schopnost výrobního odvětví Společenství získat další kapitál zjevně vážně omezena špatnými vyhlídkami poptávky.
2002
2003
2004
OŠ
Peněžní tok (v tis. EUR)
175 468
124 804
140 548
-24 626
m) Investice
(98)
Roční investice výrobního odvětví Společenství do výroby dotčeného výrobku se mezi rokem 2002 a obdobím šetření trvale snižovaly. V roce 2003 poklesly o 14 %, v roce 2004 o dalších 25 procentních bodů a v období šetření pak o 40 procentních bodů.
2002
2003
2004
OŠ
Čisté investice (v tis. EUR)
81 445
69 807
49 426
16 996
Index (2002 = 100)
100
86
61
21
n) Rozsah dumpingového rozpětí
(99)
Pokud jde o dopad rozsahu skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Společenství, nelze s ohledem na objem a ceny dovozů z dotčených zemí tento dopad považovat za zanedbatelný.
o) Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(100)
Nařízením Rady (ES) č. 2313/2000 (6) byla zavedena opatření proti dovozu barevných televizních obrazovek pocházejících z Indie a Korejské republiky. Platnost těchto opatření skončila dne 21. října 2005. Tato opatření se však týkala pouze jedné ze čtyř zemí, na něž se vztahuje toto řízení, a pouze části kódu KN 8540 11 11 z pěti kódů KN uvedených ve 12. bodu odůvodnění. Kód KN 8540 11 11 zahrnuje přibližně 20 % definice výrobku, jehož se toto řízení týká. Vzhledem k odlišné situaci je proto obtížné vyvodit závěr o překonání účinků dřívějšího dumpingu.
5. Závěry o újmě
(101)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření se objem dumpingových dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí snížil o 3 %, jejich podíl na trhu Společenství se však zvýšil o přibližně 2,4 procentních bodů. Průměrné ceny dumpingových dovozů z dotčených zemí byly v posuzovaném období podle údajů Eurostatu obecně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. V průběhu období šetření však ceny dovozů z dotčených zemí nebyly významně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Jak bylo zmíněno v 82. bodu odůvodnění, na základě váženého průměru se cenové podbízení během období šetření pohybovalo v rozmezí - 37 % a 13 % v závislosti na dotčené zemi a výrobci. Údaje Eurostatu však naznačují, že v letech před obdobím šetření byly ceny dumpingových dovozů z dotčených zemí podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství.
(102)
V posuzovaném období byla rovněž zjištěna jednoznačně se zhoršující situace výrobního odvětví Společenství. Za prvé, na dvě ze tří společností, jež představují výrobní odvětví Společenství, byl v první polovině roku 2006 vyhlášen konkurz. Za druhé, mezi rokem 2002 a obdobím šetření se většina ukazatelů újmy vyvíjela negativně: objem výroby se snížil o 5 %, využití kapacity kleslo o 25 %, zaměstnanost se snížila o 10 %, jednotkové prodejní ceny poklesly o 42 %, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok se výrazně zhoršily a investice klesly o 79 %. Ke zhoršení situace výrobního odvětví Společenství došlo velmi náhle, a to převážně v průběhu období šetření. Před obdobím šetření byla ziskovost výrobního odvětví Společenství dosud vyšší než 10 %.
(103)
Některé ukazatele zaznamenaly mezi rokem 2002 a obdobím šetření jasný pozitivní vývoj. Výrobní kapacita se zvýšila o 28 %, objem prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se zvýšil o 16 % a podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vzrostl o 10 procentních bodů. Tento vývoj však nemohl zabránit prudkému zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství, které vedlo k vyhlášení konkurzu na dva výrobce ve Společenství.
(104)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se proto vyvozuje závěr, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
E. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
1. Úvod
(105)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise prošetřila, zda dumpingové dovozy způsobily výrobnímu odvětví Společenství újmu do té míry, že ji lze označit za podstatnou. Přezkoumány byly i jiné známé činitele než dumpingové dovozy, které mohly výrobní odvětví Společenství zároveň poškodit, aby případná újma způsobená těmito dalšími činiteli nebyla připisována dumpingovým dovozům.
2. Účinky dumpingových dovozů
(106)
V průběhu období šetření připadal na dumpingové dovozy z dotčených zemí značný podíl na trhu ve výši 19,4 %. Mezi rokem 2002 a obdobím šetření se objem dumpingových dovozů dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemí snížil o přibližně 3 %, jejich podíl na trhu Společenství se však zvýšil o přibližně 2,3 procentních bodů, jelikož spotřeba se snižovala rychleji než objem dovozu. Je však důležité poznamenat, že jak objem, tak i podíl dumpingových dovozů na trhu dosáhl vrcholu v roce 2003 a poté až do období šetření významně klesal. V průběhu období šetření byl podíl dumpingových dovozů na trhu o 5,5 procentních bodů nižší než v roce 2003.
(107)
Průměrné ceny dumpingových dovozů z dotčených zemí byly během posuzovaného období podle údajů Eurostatu obecně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství a pravděpodobně tlačily tyto ceny směrem dolů. Dovozní ceny se mezi rokem 2002 a 2004 rovněž značně snížily, v období šetření se však zvýšily o 12 procentních bodů, jak bylo zmíněno v 81. bodu odůvodnění. Jelikož výrobní odvětví Společenství v posuzovaném období své prodejní ceny rovněž postupně snižovalo, ceny dovozů z dotčených zemí se v období šetření významně nepodbízely cenám výrobního odvětví Společenství na základě srovnání jednotlivých modelů. Na základě váženého průměru se cenové podbízení během období šetření pohybovalo v rozmezí -37 % a 13 % v závislosti na dotčené zemi a vývozci. Ačkoli se tedy cenové podbízení vyskytovalo stěží, docházelo u dumpingových dovozů v každém případě k prodeji pod cenou.
(108)
Jak bylo uvedeno v 102. bodu odůvodnění, v období mezi roky 2002/2003 a obdobím šetření lze pozorovat prudký zvrat v situaci výrobního odvětví Společenství. Je nutno poznamenat, že ke zhoršení situace výrobního odvětví Společenství došlo velmi náhle, a to převážně v průběhu období šetření. Před obdobím šetření byla ziskovost výrobního odvětví Společenství vyšší než 10 % a většina ukazatelů újmy vykazovala pozitivní vývoj. Konkrétně se mezi rokem 2002 a 2004 výrobní kapacita zvýšila o 23 %, objem výroby vzrostl o 20 %, objem prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se zvýšil o 22 % a podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vzrostl z přibližně 28 % na zhruba 32 %, a to v době, kdy trh dosud rostl. V průběhu období šetření, kdy během jednoho roku náhle došlo ke zmenšení trhu o 20 %, podíl výrobního odvětví Společenství na trhu dokonce vzrostl na 38 %.
(109)
Dále je nutno poznamenat, že výrobní odvětví Společenství dosáhlo nejlepší ziskovosti v letech 2002 a 2003, kdy se jeho prodejní ceny již významně snížily, jeho podíl na trhu byl nejmenší a objem dumpingových dovozů dosáhl nejvyšší úrovně. V období šetření, kdy podíl výrobního odvětví Společenství na trhu dosáhl svého vrcholu, objem dumpingových dovozů se snížil a jejich ceny vzrostly, se ziskovost zhoršila.
(110)
Závěrem lze konstatovat, že dumpingové dovozy mohly v období od roku 2002 do období šetření tlačit prodejní ceny výrobního odvětví Společenství směrem dolů a mohly mít určitý nepříznivý účinek na celkovou situaci výrobního odvětví Společenství. Jak však bylo uvedeno ve 108. a 109. bodu odůvodnění, situace výrobního odvětví Společenství, která v letech předcházejících období šetření vykazovala smíšené signály, se v období šetření náhle a výrazně zhoršila. Před obdobím šetření byla ziskovost výrobního odvětví Společenství dosud vyšší než 10 %. Stejně tak většina ukazatelů újmy vykazovala až do období šetření pozitivní vývoj. Mezi lety 2002 a 2004 se výrobní kapacita zvýšila o 23 %, objem výroby vzrostl o 20 %, objem prodejů výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se zvýšil o 22 % a podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vzrostl z přibližně 28 % na zhruba 32 %, a to v době, kdy trh dosud rostl. Připomíná se rovněž, že výrobní odvětví Společenství dosáhlo nejlepší ziskovosti v roce 2002 a 2003, kdy byl jeho podíl na trhu nejmenší a objem dumpingových dovozů byl na nejvyšší úrovni. V období šetření, kdy podíl výrobního odvětví Společenství dosáhl svého vrcholu a (co je důležité) v době, kdy se objem i podíl dumpingových dovozů na trhu snížil (viz 106. bod odůvodnění) a kdy se ceny dumpingových dovozů zotavily, se ziskovost výrobního odvětví Společenství zhoršila. Na druhou stranu, jediným novým prvkem v prostředí výrobního odvětví Společenství v průběhu období šetření byl prudký pokles poptávky o 20 %. Proto neexistence jednoznačné časové shody mezi zhoršením situace výrobního odvětví Společenství a účinky dumpingových dovozů vážně zpochybňuje souvislost mezi vývojem dovozů a situací výrobního odvětví Společenství. Proto nebylo možno dojít k závěru, že dumpingové dovozy hrály v nepříznivém stavu výrobního odvětví Společenství určující roli.
3. Účinky dalších činitelů - vývoj spotřeby
(111)
Několik zúčastněných stran uvedlo, že hlavní příčinou náhlé újmy, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo, byl pokles poptávky po barevných televizních obrazovkách.
(112)
Jak bylo uvedeno v 69. bodu odůvodnění, v období šetření spotřeba barevných televizních obrazovek náhle poklesla o 20 %. Tento pokles spotřeby byl jediným parametrem, který se v prostředí výrobního odvětví Společenství výrazně změnil. Časově se rovněž shoduje s dramatickým zhoršením situace výrobního odvětví Společenství. Šetření prokázalo, že náhlý pokles poptávky měl skutečně nepříznivý účinek na situaci výrobního odvětví Společenství, poněvadž náhlé zhoršení ziskovosti a peněžního toku výrobního odvětví Společenství vyplývá přímo z výše uvedeného zmenšení trhu, a to prostřednictvím nákladového dopadu (pokles produktivity v období šetření, jak bylo uvedeno v 92. bodu odůvodnění, a nárůst jednotkových výrobních nákladů) a cenového dopadu (náhlá nadbytečná kapacita). V průběhu období šetření se poptávka po barevných televizních obrazovkách stala s ohledem na ceny naprosto nepružnou, což prokazuje skutečnost, že významné snížení cen zaznamenané mezi rokem 2004 a obdobím šetření nevedlo k nárůstu objemu prodejů. Naopak, poptávka ve skutečnosti poklesla o přibližně 20 %.
(113)
Šetření prokázalo, že pokles poptávky po barevných televizních obrazovkách se časově shoduje s rostoucím pronikáním televizorů s plochým panelem (displej z kapalných krystalů (LCD) a plazma), které se prudce zvýšilo z méně než 1 % trhu v roce 2002 na 28 % v období šetření. Tyto televizory s plochým panelem soutěží přímo s barevnými televizními obrazovkami a oba výrobky jsou zcela zaměnitelné. Ačkoli LCD a plazmové technologie nejsou zcela nové, teprve v období šetření se ceny televizorů s plochým panelem významně snížily, jelikož mezi rokem 2001 a obdobím šetření klesly o 44 %. Tento pokles ceny televizorů s plochým panelem na jedné straně znamenal, že se tyto modely staly pro spotřebitele přitažlivějšími, čímž se snížila poptávka po televizorech s barevnou televizní obrazovkou, a na druhé straně vyvíjel přímý tlak na prodejní ceny televizorů s barevnou televizní obrazovkou, které se musely snížit, aby zůstaly konkurenceschopné s novými, přitažlivými modely s plochým panelem. Např., na televizory s plochým panelem připadlo ve Spojeném království v roce 2005 63 % celkové hodnoty všech maloobchodních prodejů televizorů v porovnání s 37 % v roce 2004. Výsledky šetření i informace získané od poskytovatelů obchodních informací naznačují, že objem prodejů televizorů s barevnou televizní obrazovkou dosáhl v EU vrcholu v roce 2004 a od té doby přetrvává pokles poptávky.
4. Závěr o příčinné souvislosti
(114)
Z údajů vyplývá, že dumpingové dovozy vyvíjely tlak na ceny výrobního odvětví Společenství a pravděpodobně rovněž přispěly k jeho nepříznivé situaci. Podrobnější analýza, založená na vývoji trendů v posuzovaném období, však neumožnila zjistit příčinnou souvislost, jelikož neexistovala jednoznačná časová shoda mezi zhoršením situace výrobního odvětví Společenství a vývojem dumpingových dovozů.
(115)
Na druhou stranu je důležité, že šetření prokázalo, že skutečně existovala jasná časová shoda mezi nepříznivou situací výrobního odvětví Společenství a prudkým a náhlým poklesem poptávky po barevných televizních obrazovkách ve Společenství. To se projevilo nárůstem jednotkových výrobních nákladů a dalším snížením cen. Tento silný pokles se časově naprosto shoduje s rostoucím pronikáním technologie plochých panelů.
(116)
Nebylo tudíž možno zjistit, že by podstatnou újmu způsobily samotné dumpingové dovozy. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení byly přezkoumány jiné činitele a újmu bylo možno velkou měrou přičíst účinkům náhlého a silného poklesu poptávky a větší dostupnosti technologie plochých panelů za konkurenceschopné ceny.
F. NÁVRH NA ZASTAVENÍ ŘÍZENÍ BEZ OPATŘENÍ
(117)
Vzhledem k závěrům vyvozeným v 105. až 114. bodu odůvodnění a s ohledem na skutečnost, že nebylo možno dostatečně prokázat příčinnou souvislost mezi újmou, která byla výrobnímu odvětví Společenství způsobena, a dumpingovými dovozy, se Komise domnívá, že toto antidumpingové řízení by mělo být zastaveno v souladu s čl. 9 odst. 2 základního nařízení,
ROZHODLA TAKTO:
Článek 1
Antidumpingové řízení týkající se dovozu barevných televizních obrazovek, včetně obrazovek pro videomonitory, všech velikostí, kódů KN 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 a 8540 11 99, pocházejících z Čínské lidové republiky, Korejské republiky, Malajsie a Thajska, se zastavuje.
Článek 2
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.
V Bruselu dne 15. listopadu 2006.
DECISIÓN DE LA COMISIÓN
de 15 de noviembre de 2006
por la que se da por concluido un procedimiento antidumping relativo a las importaciones de tubos catódicos para televisores en color originarios de la República Popular China, la República de Corea, Malasia y Tailandia
(2006/781/CE)
LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 384/96 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) (en lo sucesivo, «el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 9,
Previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Inicio
(1)
El 11 de enero de 2006, en virtud del artículo 5 del Reglamento de base, la Comisión comunicó mediante un anuncio («el anuncio de inicio»), publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea (2), el inicio de un procedimiento antidumping por lo que se refiere a las importaciones en la Comunidad de tubos catódicos para televisores en color («tubos catódicos») originarios de los que se denominarán, en lo sucesivo, «los países afectados»: la República Popular China («China»), la República de Corea («Corea»), Malasia y Tailandia.
(2)
El procedimiento se inició a raíz de una denuncia presentada el 29 de noviembre de 2005 por la Taskforce against unfair business in Europe (TUBE) («el denunciante»), en representación de dos productores («los productores denunciantes»), AB Ekranas («Ekranas») y Ecimex Group A.S. («Ecimex»), que constituyen un porcentaje considerable de la producción total en la Comunidad de tubos catódicos para televisores en color. La denuncia incluía indicios razonables de dumping de dicho producto originario de los países afectados y del importante perjuicio derivado, que se consideraron suficientes para justificar el inicio de un procedimiento.
2. Partes afectadas por el procedimiento
(3)
La Comisión anunció oficialmente la apertura de la investigación al denunciante, a los productores comunitarios mencionados en la denuncia, a los demás productores comunitarios conocidos, a las autoridades de los países exportadores afectados, a los productores exportadores, a los importadores y a las asociaciones notoriamente afectadas por el inicio del procedimiento. Se brindó a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer sus opiniones por escrito y de solicitar una audiencia en el plazo fijado en el anuncio de inicio.
(4)
Los productores denunciantes, otros productores comunitarios, los productores exportadores, los importadores y los usuarios dieron a conocer sus puntos de vista. Se concedió audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y demostraron que existían razones específicas para ello.
(5)
En previsión de un gran número de productores exportadores chinos, en el anuncio de inicio se recogió la posibilidad de efectuar un muestreo para la determinación del dumping, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base.
(6)
Con objeto de que la Comisión decidiera si era necesario efectuar un muestreo de los productores exportadores chinos y, en tal caso, seleccionar una muestra, se solicitó a todos los productores exportadores de China que se dieran a conocer y facilitaran, tal como se especifica en el anuncio de inicio, información básica sobre sus actividades relacionadas con el producto en cuestión durante el período comprendido entre el 1 de enero y el 31 de diciembre de 2005.
(7)
Solo dos productores exportadores de China se dieron a conocer y facilitaron la información requerida en el plazo fijado a este efecto. En tales circunstancias, la Comisión decidió que no era necesario efectuar un muestreo en relación con los productores exportadores de ese país.
(8)
Además, con objeto de que los productores exportadores de China pudieran solicitar que se les concediera el trato de economía de mercado o el trato individual, si así lo deseaban, la Comisión envió a las empresas chinas notoriamente afectadas los formularios de solicitud correspondientes. Dos productores exportadores chinos solicitaron el trato de economía de mercado, de conformidad con el artículo 2, apartado 7, del Reglamento de base.
(9)
La Comisión envió cuestionarios a todas las partes notoriamente afectadas y a todas las demás empresas que se dieron a conocer en los plazos establecidos en el anuncio de inicio. Se recibió respuesta de dos productores exportadores de China, un productor exportador de Corea, Malasia y Tailandia, respectivamente, un importador de la Comunidad vinculado a uno de los exportadores chinos y al exportador coreano, un operador comercial ubicado en un país distinto de los afectados y de los Estados miembros y vinculado a un productor chino, tres productores comunitarios y un usuario de la Comunidad sin vinculación alguna.
(10)
La Comisión buscó y verificó toda la información que consideró necesaria para la determinación preliminar del dumping, el perjuicio resultante y el interés de la Comunidad. Se llevaron a cabo inspecciones in situ en los locales de las siguientes empresas:
a)
Productores de la Comunidad
-
AB Ekranas (Panevezys, Lituania), y la empresa vinculada Farimex S.A. (Ginebra, Suiza),
-
Thomson Displays Polska Sp. Zo.o (Piaseczno, Polonia) («Thomson»).
b)
Productores exportadores de la República Popular China
-
Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd (Pekín),
-
Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd (NanJing), y el productor vinculado LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd (Changsha).
c)
Productor exportador de Corea
-
LG Philips Displays Korea Co., Ltd (Seúl).
d)
Productor exportador de Malasia
-
Chunghwa Picture Tubes (Malasia) Sdn., Bhd. (Shah Alam).
e)
Productor exportador de Tailandia
-
CRT Display Technology Co., Ltd (Rayong), y el productor vinculado Thai CRT Co., Ltd (Chonburi).
f)
Importador vinculado de la Comunidad
-
LG Philips Displays Netherlands B.V. (Países Bajos).
3. Período de investigación
(11)
El dumping y el perjuicio se investigaron entre el 1 de enero de 2005 y el 31 de diciembre de 2005 («el período de investigación» o «PI»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó desde el 1 de enero de 2002 hasta el final del período de investigación («el período considerado»).
B. PRODUCTO EN CUESTIÓN Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto en cuestión
(12)
El producto en cuestión son tubos catódicos para televisores en color -incluso para videomonitores- de todos los tamaños, originarios de China, Corea, Malasia y Tailandia («el producto en cuestión») y declarados habitualmente con los códigos NC 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 y 8540 11 99.
(13)
El producto en cuestión puede tener una diagonal de pantalla (es decir, la parte activa del tubo medida en línea recta) de cualquier tamaño, con cualquier proporción de anchura y altura y con una resolución de pantalla (es decir, la distancia entre dos líneas del mismo color en el centro de la pantalla) no inferior a 0,4 mm. Además, los productos pueden especificarse en función del grosor de los tubos: de tipo bulbo (incluidos los tipos de forma semiplana o completamente cuadrada), los tubos de pantalla plana y superplana o «de fondo corto». Por último, pueden operar a una frecuencia de 50, 60 o 100 Hz. Estos productos se utilizan básica, pero no exclusivamente, en televisores en color.
(14)
El producto en cuestión suele diseñarse con un tamaño de 14, 15, 20 pulgadas, etc. y los tubos dependen de la diagonal de pantalla, que se comercializa en pulgadas. Suele venderse en el mercado como tubo completo, lo que es el caso de los productores denunciantes de la Comunidad. No obstante, algunos productores exportadores vendieron tubos catódicos incompletos, es decir, sin uno o más componentes, en particular, el denominado «yugo de deflexión». En tales casos, se describen los tubos catódicos como tubos «desprovistos». La investigación ha demostrado que estos tubos reúnen ya todas las características esenciales de un tubo catódico por lo que se refiere a sus características físicas y técnicas básicas. Por lo tanto, constituyen un único producto con los tubos catódicos completos.
2. Producto similar
(15)
No se constataron diferencias entre las características físicas y técnicas básicas, y los usos del producto en cuestión, de los tubos catódicos producidos y vendidos en los mercados nacionales respectivos de China, Corea, Tailandia y Malasia, que también se utilizó como país análogo, y de los producidos y vendidos en el mercado comunitario por la industria de la Comunidad.
(16)
Se considera, por lo tanto, que son productos similares a efectos del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. DUMPING
1. Trato de economía de mercado
(17)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base, en las investigaciones antidumping relativas a importaciones originarias de China, el valor normal debe determinarse de conformidad con los apartados 1 a 6 de dicho artículo para los productores de los que se demuestre que cumplen los criterios establecidos en el apartado 7, letra c), del mismo artículo. Solo a título de referencia, estos criterios figuran a continuación en forma resumida:
-
las decisiones de las empresas se adoptan en respuesta a las señales de mercado, y sin interferencias significativas del Estado, y los costes reflejan los valores de mercado,
-
las empresas cuentan con una contabilidad básica clara, que es objeto de auditorías independientes de conformidad con las normas contables internacionales y se aplican a todos los efectos,
-
no se producen distorsiones significativas heredadas de un sistema anterior de economía no sujeta a las leyes del mercado,
-
existen leyes relativas a la propiedad y la quiebra que garantizan la seguridad jurídica y la estabilidad,
-
las operaciones de cambio se efectúan a los tipos de mercado.
(18)
Dos productores exportadores de China solicitaron el trato de economía de mercado de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base y respondieron en el plazo establecido al formulario de solicitud correspondiente para los productores exportadores. También envió un formulario de solicitud de trato de economía de mercado una empresa ubicada en China vinculada a uno de los productores exportadores e implicada en la fabricación del producto en cuestión. De hecho, la Comisión estudia sistemáticamente si un grupo de empresas vinculadas en conjunto cumple las condiciones para recibir trato de economía de mercado. En el caso de estas tres empresas, la Comisión recabó y verificó en sus instalaciones toda la información facilitada en la solicitud que consideró necesaria.
(19)
La investigación puso de relieve que todas las empresas solicitantes de trato de economía de mercado cumplían los requisitos para recibirlo.
(20)
Los dos productores exportadores chinos que obtuvieron el trato de economía de mercado fueron:
-
Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd (Pekín),
-
Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd (NanJing), y el productor vinculado LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd (Changsha).
2. Valor normal
2.1. Metodología general
(21)
La metodología general que se describe a continuación ha sido aplicada a todos los productores exportadores de Corea, Tailandia y Malasia, así como a los productores exportadores de China a los que se concedió trato de economía de mercado. Por consiguiente, la exposición de las conclusiones relativas al dumping de estos países describe únicamente cuestiones específicas de cada país exportador.
2.1.1. Representatividad global
(22)
De conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base, la Comisión examinó primero si las ventas de cada productor exportador en el mercado nacional del producto en cuestión a clientes independientes eran representativas, es decir, si el volumen total de ventas equivalía a un mínimo del 5 % de su volumen total de ventas de exportación del producto en cuestión a la Comunidad.
2.1.2. Comparación de tipos de producto
(23)
La Comisión determinó posteriormente los tipos del producto en cuestión vendidos en el mercado nacional por las empresas con ventas globales representativas en dicho mercado, que fueran idénticos o directamente comparables con los tipos vendidos para su exportación a la Comunidad. Los criterios aplicados fueron los siguientes: la diagonal del área visible de la pantalla en pulgadas, la proporción de anchura y altura, el tipo de tubo (bulbo, pantalla plana o «de fondo corto»), la resolución de pantalla en milímetros y la frecuencia.
2.1.3. Representatividad específica del tipo de producto
(24)
Para cada tipo vendido por los productores exportadores en su mercado nacional que resultó directamente comparable al tipo de producto vendido para exportación a la Comunidad, se determinó si las ventas en el mercado nacional eran suficientemente representativas a efectos de lo dispuesto en el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base. Las ventas nacionales de un tipo de producto específico se consideraron suficientemente representativas cuando el volumen total de las ventas en el mercado nacional de ese tipo a clientes independientes durante el período de investigación equivalió a un mínimo del 5 % del volumen total de las ventas del tipo de producto comparable exportado a la Comunidad.
2.1.4. Prueba sobre las ventas realizadas en el curso de operaciones comerciales normales
(25)
La Comisión examinó posteriormente si se podía considerar que las ventas en el mercado nacional de cada tipo de producto vendido por cada productor exportador de cada país exportador, en cantidades representativas, se habían realizado en el curso de operaciones comerciales normales, de conformidad con el artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base.
(26)
A este efecto, se determinó la proporción de ventas rentables en el mercado nacional a clientes independientes de cada tipo de producto exportado durante el período de investigación.
(27)
Si el volumen de ventas rentables de un tipo de producto representaba un 80 % como máximo del volumen total de ventas de dicho tipo, o si el precio medio ponderado del mismo era inferior al coste de producción, el valor normal se basó en el precio real en el mercado nacional, calculado como media ponderada de las ventas rentables de este tipo exclusivamente, a condición de que esas ventas representaran un mínimo del 10 % del volumen total de ventas del producto.
(28)
En los casos en que el volumen de ventas rentables de cualquier tipo de producto era inferior al 10 % del volumen total de ventas de este tipo, se consideró que este tipo concreto se vendía en cantidades insuficientes para que la determinación del valor normal pudiera basarse en el precio en el mercado nacional.
(29)
Cuando los precios en el mercado nacional de un tipo concreto del producto vendido por un productor exportador no podían utilizarse para determinar el valor normal, hubo que aplicar otro método. A este respecto, la Comisión utilizó el valor normal calculado, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base.
(30)
Para calcular el valor normal de conformidad con el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base, a los costes medios de fabricación habidos durante el período de investigación por los productores exportadores afectados que habían cooperado se añadieron los gastos de venta, generales y administrativos y la media ponderada de los beneficios obtenidos por las ventas del producto similar en el mercado nacional durante dicho período, en el curso de operaciones comerciales normales. Cuando fue necesario, los costes de producción y los gastos de venta, generales y administrativos notificados se corrigieron antes de ser utilizados para determinar si se trataba de operaciones comerciales normales y calcular el valor normal.
2.2. República Popular China
2.2.1. Empresas a las que se concedió trato de economía de mercado
(31)
Puesto que se concedió trato de economía de mercado a los dos productores exportadores chinos que prestaron su colaboración, el valor normal respecto a ambos se estableció en consonancia con la metodología expuesta en los considerandos 21 a 30, a partir de la información facilitada por los mismos sobre los precios en su mercado nacional y los costes de fabricación del producto en cuestión. Se pudo basar el valor normal en los precios reales en el mercado nacional por tener estas empresas suficientes ventas de todos los tipos de producto en su mercado, en el curso de operaciones comerciales normales. En el caso de uno de los productores exportadores con un productor vinculado, se utilizaron los datos consolidados sobre precios en el mercado nacional y costes de producción de ambas empresas para determinar el valor normal.
2.2.2. País análogo
(32)
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 7, del Reglamento de base, en el caso de las economías en transición el valor normal para las empresas que no hayan obtenido trato de economía de mercado debe fijarse con arreglo al precio o al valor calculado en un país análogo.
(33)
En el anuncio de inicio, la Comisión manifestó su intención de utilizar Malasia como país análogo apropiado a efectos de determinar el valor normal para China, y se pidió a las partes interesadas que presentaran sus observaciones al respecto.
(34)
Ninguna parte interesada ha puesto objeciones a la elección de Malasia como país análogo.
(35)
Considerando lo expuesto y teniendo en cuenta asimismo que Malasia es un mercado competitivo de una talla representativa, se concluyó que constituye un país análogo adecuado, de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base.
2.3. Corea, Malasia, Tailandia
(36)
En el caso del único productor exportador que se prestó a colaborar de cada uno de los países citados, el valor normal se determinó en consonancia con la metodología establecida en los considerandos 21 a 30. Por lo que se refiere al productor malasio, el valor normal se basó en los precios reales del mercado nacional, ya que la empresa había tenido suficientes ventas en dicho mercado en el curso de operaciones comerciales normales respecto a todos los tipos de productos. Con relación al productor coreano, se calculó el valor normal de uno de los dos tipos de productos que exporta a la Comunidad. En lo tocante al productor tailandés, el valor normal se basó en el único tipo de producto. En lo referente al productor exportador tailandés que prestó su colaboración, se utilizaron los datos consolidados sobre los precios en el mercado nacional y los costes de producción de su empresa y del otro productor vinculado para determinar el valor normal, ya que ambas empresas desarrollan una única operación comercial completamente integrada respecto al producto en cuestión. En el caso de uno de los productores exportadores con un productor vinculado, se utilizaron los datos consolidados sobre precios en el mercado nacional y costes de producción de ambas empresas para determinar el valor normal.
3. Precio de exportación
(37)
Las ventas de exportación a usuarios finales vinculados (productores de televisores en color) en la Comunidad no se tuvieron en cuenta en los cálculos de los márgenes de dumping por no recaer el producto fabricado por los usuarios finales en el ámbito de la investigación. El volumen de estas ventas era bastante reducido (ligeramente superior al 10 % de las exportaciones totales a la UE de las empresas afectadas) y se estimó que las ventas a clientes no vinculados daban una imagen representativa.
(38)
En todos los casos en que el producto en cuestión se había exportado a clientes independientes de la Comunidad, el precio de exportación se determinó de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base, es decir, con arreglo a los precios de exportación realmente pagados o pagaderos.
(39)
Por lo que respecta a las ventas a través de un importador vinculado, los precios de exportación se determinaron de conformidad con el artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base, con arreglo a los precios a los que los productos importados se revendieron por primera vez a un comprador independiente. En estos casos, se aplicaron ajustes a todos los gastos habidos entre la importación y la reventa, incluidos los gastos de venta, generales y administrativos, y a los beneficios acumulados.
(40)
En los casos en que las ventas se efectuaron vía un operador comercial vinculado establecido fuera de la Comunidad, el precio de exportación se determinó con arreglo a los primeros precios de reventa a clientes independientes en la Comunidad.
3.1. República Popular China
(41)
Un productor exportador chino exportó sus productos a la Comunidad, bien como ventas directas a clientes independientes, o bien a través de dos empresas vinculadas ubicadas en la Comunidad. El otro productor exportador vendió sus productos a clientes independientes de la Comunidad a través de una empresa vinculada situada fuera de la Comunidad.
(42)
Una de las empresas vinculadas al primer productor exportador no cooperó en la investigación, ya que no envió respuesta al cuestionario para las empresas vinculadas en la venta o el marketing del producto en cuestión destinado a la Comunidad Europea. El productor exportador demandó que las ventas realizadas a través de esta empresa no se consideraran ventas vinculadas al alegar que, de hecho, ya no estaban asociadas ambas empresas. En cualquier caso, como mínimo durante el período de investigación hubo una vinculación, conforme a la definición del artículo 143 del Reglamento (CEE) no 2454/93 de la Comisión, de 2 de julio de 1993, por el que se fijan determinadas disposiciones de aplicación del Reglamento (CEE) no 2913/92 del Consejo por el que se establece el código aduanero comunitario (3) en los datos a su disposición para la determinación del precio de exportación en lo referente a las ventas realizadas a través de la empresa vinculada no cooperante, conforme a las disposiciones del artículo 18 del Reglamento de base.
(43)
El productor exportador adujo asimismo que en caso de que se consideraran vinculadas las empresas afectadas, las ventas realizadas a través de la empresa vinculada no cooperante al cliente final deberían considerarse también ventas vinculadas, dadas las disposiciones contractuales exclusivas entre el cliente final y la empresa matriz del productor exportador y, por tanto, no deberían tenerse en cuenta en el cálculo del margen de dumping. No obstante, dado que no se cumplen los requisitos establecidos en el artículo 143, apartado 2, del Reglamento (CEE) no 2454/93, las ventas al cliente final en cuestión se consideraron ventas desvinculadas. A este respecto, los precios de reventa a dicho primer cliente independiente se determinaron añadiendo al precio de transferencia el margen de beneficio en el caso del importador vinculado que prestó su colaboración. Por tanto, para determinar el precio de exportación en la frontera de la Comunidad, se aplicaron los ajustes realizados al importador cooperante (los gastos entre importación y ventas, los gastos de ventas, generales y administrativos y un margen razonable de beneficio) al precio de reventas calculado anteriormente.
(44)
Dada la falta de cooperación de los importadores independientes y considerando que los tubos catódicos pertenecen al mismo sector de productos de la gama marrón que los televisores en color, se estimó razonable retomar a este efecto el margen de beneficios del 5 % aplicado en el procedimiento antidumping relativo a dichos televisores (4).
3.2. Corea
(45)
El único productor exportador que prestó su colaboración exportaba a la Comunidad el producto en cuestión a través de un importador vinculado. Por tanto, el precio de exportación se estableció con arreglo a los precios de reventa a clientes independientes.
(46)
Para hacer este ajuste, se utilizó el margen de beneficio indicado en el considerando 44.
3.3. Malasia y Tailandia
(47)
Los dos productores exportadores que prestaron su colaboración exportaban el producto en cuestión a clientes independientes de la Comunidad. Por lo tanto, la determinación del precio de exportación se basó en el precio de exportación realmente pagado o pagadero, de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base.
4. Comparación
(48)
El valor normal y los precios de exportación se compararon tomando como base el precio de fábrica en la misma fase comercial. A efectos de una comparación ecuánime entre el valor normal y los precios de exportación, se realizaron los debidos ajustes para tener en cuenta las diferencias de precios y la comparabilidad de estos, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base.
(49)
En función de esto, a todos los productores exportadores investigados se les aplicaron ajustes, en su caso, por las diferencias en los costes de transporte, seguro, manipulación, descarga y gastos accesorios, embalaje, créditos, comisiones y gastos de posventa (garantías), ajustes que se justificaron debidamente.
(50)
Un productor exportador chino y el único productor exportador coreano que prestó su colaboración demandaron un ajuste para conversiones de moneda, con arreglo a lo dispuesto en el artículo 2, apartado 10, letra j), del Reglamento de base. Alegaron que debería aplicarse un ajuste equivalente al importe facturado en concepto de ventas de exportación a la Comunidad expresadas en euros, ya que sus monedas nacionales (CNY y KRW, respectivamente) se depreciaron respecto al euro durante el período de investigación. A este respecto, se determinó la falsedad de las alegaciones, ya que ambas monedas se habían apreciado respecto al euro durante el período de investigación, de manera que se rechazaron por considerarse irrelevantes.
(51)
Los mismos productores exportadores pidieron un ajuste en la fase comercial, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, letra d), inciso ii), del Reglamento de base, aduciendo que sus ventas de exportación a la Comunidad se habían realizado a través de distribuidores, mientras que sus ventas en el mercado nacional se habían hecho directamente a usuarios finales. A este respecto, se determinó que los primeros clientes independientes en ambos mercados eran clientes finales, de manera que se rechazó esta alegación por considerarse infundada.
(52)
Los mismos productores exportadores cooperantes demandaron un ajuste por otros factores de conformidad con el artículo 2, apartado 10, letra k), del Reglamento de base. Las empresas argumentaron que la caída brusca de precios de tubos catódicos durante el período de investigación por la competencia con las pantallas planas afectó de forma distinta a los precios en su mercado nacional y de exportación. Alegaron que dicha caída se debió a que, si bien el volumen de ventas en el mercado nacional se repartía de forma homogénea en el período de investigación, sus exportaciones estaban concentradas en una parte de este. Sin embargo, no se aceptó esta alegación porque no pudo demostrarse que influyera en la comparabilidad de los precios ni que los clientes pagaran sistemáticamente precios distintos debido a este factor.
(53)
Se aplicaron ajustes conformes al artículo 2, apartado 10, letra b), del Reglamento de base por las diferencias en el reembolso del IVA en China, ya que se detectó que el reembolso del IVA era inferior en las ventas de exportación que en el caso de las ventas en el mercado nacional.
(54)
En el caso de un productor exportador de China que exportaba a través de un operador comercial vinculado ubicado fuera de la Comunidad, se aplicó un ajuste al precio de exportación, con arreglo al artículo 2, apartado 10, letra i), del Reglamento de base, dado que este operador realizaba funciones similares a las de un agente que trabaja a comisión. El ajuste efectuado conforme a dicho artículo se hizo al 2 %, pues este se consideró un nivel razonable para reflejar las comisiones pagadas a los agentes independientes que participan en la comercialización del producto en cuestión.
5. Margen de dumping
5.1. Márgenes de dumping individuales
(55)
De conformidad con el artículo 2, apartados 11 y 12, del Reglamento de base, los márgenes de dumping de todos los productores exportadores investigados se determinaron comparando el valor normal medio ponderado por tipo de producto con el precio de exportación medio ponderado por tipo de producto, en línea con lo expuesto anteriormente.
(56)
Por regla general, la Comisión ha establecido una sola media ponderada de margen de dumping basada en los márgenes de dumping individuales en relación con los productores exportadores vinculados o productores pertenecientes al mismo grupo. Efectivamente, el cálculo de las tasas de dumping individuales podría fomentar la elusión de las medidas antidumping, haciéndolas ineficaces, al permitir que los productores vinculados canalizaran sus exportaciones a la Comunidad a través de la empresa que tuviera el margen de dumping individual más bajo.
(57)
De acuerdo con esta práctica, se asignó un margen de dumping individual a los productores exportadores chinos pertenecientes al mismo grupo que prestaron su colaboración, es decir, Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd, y el productor vinculado LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd. Igualmente, se asignó un margen de dumping individual a los productores exportadores tailandeses pertenecientes al mismo grupo que prestaron su colaboración, es decir, CRT Display Technology Co., Ltd, y el productor vinculado Thai CRT Co., Ltd.
5.2. Margen de dumping a escala nacional
(58)
Para los productores exportadores que no respondieron al cuestionario de la Comisión ni se dieron a conocer de otra forma, el margen de dumping se estableció sobre la base de la información disponible, de conformidad con el artículo 18, apartado 1, del Reglamento de base.
(59)
A fin de determinar en cada país el margen de dumping de los productores exportadores que no cooperaron, se determinó en primer lugar el nivel de falta de cooperación. Para ello, se comparó el volumen de exportaciones a la Comunidad comunicado por los productores exportadores que cooperaron con las estadísticas de importación equivalentes de Eurostat.
(60)
En el caso de Malasia y Tailandia, en que la cooperación había sido reducida, es decir, inferior al 80 %, se consideró oportuno fijar el margen de dumping de los productores exportadores que no habían cooperado a un nivel superior al margen de dumping máximo establecido en relación con los productores exportadores que colaboraron. Hay motivos para pensar que un nivel bajo de cooperación de un país investigado se debe, generalmente, a que los productores exportadores que no han cooperado han practicado el dumping en mucho mayor grado que cualquiera de los productores exportadores cooperantes. Además, no había indicios de que cualquier empresa no cooperante hubiera incurrido en dumping a un nivel más bajo y no debe premiarse la falta de cooperación. Por consiguiente, los márgenes de dumping se establecieron con arreglo a los márgenes más elevados fijados para tipos representativos de un productor de los países afectados que colaboró, o bien los márgenes más elevados determinados en relación con transacciones representativas de un productor cooperante de los países afectados.
(61)
En el caso de la República de Corea, el nivel extremadamente bajo de colaboración, es decir, solo un 2 % del volumen de exportación total conforme a estadísticas de Eurostat, pone de relieve una falta de cooperación deliberada de los principales productores exportadores. Dada esta situación particular y a falta de una información más adecuada, se consideró oportuno establecer un margen de dumping para las empresas que no cooperaron al nivel del margen de dumping correspondiente a un tipo de producto representativo recogido en la denuncia, que se sitúa en el 15,0 %. Se verificó el nivel de margen de dumping indicado en la denuncia en relación con las listas de precios publicadas y las estadísticas de Eurostat.
(62)
En el caso de China, el nivel de cooperación fue muy elevado, ya que el volumen de exportaciones a la Comunidad notificado por los productores exportadores que prestaron su colaboración durante el período de investigación fue superior a los volúmenes de importación registrados por Eurostat, y no había ningún motivo para pensar que algún productor exportador se hubiera abstenido de cooperar. A fin de diferenciar entre los productores exportadores chinos que cooperaron, a todos los cuales se ha concedido trato de economía de mercado, y los posibles productores exportadores chinos que no hayan colaborado en la investigación, se consideró oportuno establecer un margen de dumping respecto a China basado en una comparación entre los precios de exportación de los tipos de productos representativos más vendidos según los datos de Eurostat y el valor normal de los mismos tipos de productos en el país análogo.
(63)
Los márgenes de dumping expresados como porcentaje del precio cif del producto en la frontera de la Comunidad, no despachado de aduana, son los que se indican a continuación:
a)
República Popular China
-
Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd
0 %
-
Hua Fei Colour Display Systems Co., Ltd, y LG Philips Shuguang Electronic Co., Ltd
25,5 %
-
Las demás empresas
28,3 %
b)
República de Corea
-
LG Philips Displays Korea Co., Ltd
0 %
-
Las demás empresas
15,0 %
c)
Malasia
-
Chunghwa Picture Tubes Sdn Bhd
5,1 %
-
Las demás empresas
14,5 %
d)
Tailandia
-
Thai CRT Co., Ltd, y CRT Display Technology Co., Ltd
41,4 %
-
Las demás empresas
47,2 %
D. PERJUICIO
1. Producción comunitaria e industria de la Comunidad
(64)
Durante el período de investigación, el producto similar fue fabricado por siete productores comunitarios. No obstante, cuatro de ellos están vinculados con exportadores de los países afectados. Estas cuatro empresas, por tanto, podrían estar protegidas de las consecuencias negativas de un dumping perjudicial por su relación con el exportador, idea que avala el hecho de que estos productores no cooperaran en el procedimiento. En consecuencia, se consideró oportuno excluir su producción de la comunitaria y no contemplarlos en la definición de industria de la Comunidad. Además, dos de estos cuatro productores han dejado de producir definitivamente después del período de investigación.
(65)
Por consiguiente, la producción de tres empresas (Ekranas, Ecimex y Thomson) constituye la producción comunitaria total a tenor del artículo 4, apartado 1, del Reglamento de base.
(66)
Como se indica en el considerando 2, la denuncia se presentó en nombre de dos productores comunitarios: Ekranas y Ecimex. Se comprobó que estos denunciantes representaban una proporción importante de la producción comunitaria total del producto en cuestión, que en este caso supera el 40 %.
(67)
Cabe mencionar que ambos denunciantes, que fabricaban el producto similar durante el período de investigación, cesaron la producción y se declararon en quiebra en el primer semestre de 2006. Dado que aún no ha finalizado el procedimiento de quiebra, se desconoce si Ekranas y Ecimex reanudarán la producción de tubos catódicos. Una vez iniciado el procedimiento, Thomson informó a la Comisión de su apoyo a la denuncia presentada por TUBE y cooperó adecuadamente en la investigación. Por consiguiente, a falta de información sobre una posible reanudación de actividad de Ekranas y Ecimex, se considera que ambas empresas aún forman parte de la industria de la Comunidad, de manera que Ekranas, Ecimex y Thomson constituyen la industria de la Comunidad a tenor del artículo 4, apartado 1, y del artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base, y en lo sucesivo se denominarán «la industria de la Comunidad».
2. Consumo comunitario
(68)
El consumo comunitario se estableció con arreglo al volumen de ventas de la producción propia de la industria de la Comunidad en el mercado comunitario, los volúmenes de ventas de otros productores y los datos sobre volúmenes de importación facilitados por Eurostat.
(69)
Entre 2002 y el período de investigación, el mercado comunitario del producto en cuestión descendió alrededor de un 14 %. El consumo comunitario se situó en 2002 en torno a 9,5 millones de unidades, y en el período de investigación, alrededor de 8,2 millones de unidades. Más concretamente, el consumo disminuyó aproximadamente un 2 % en 2003, aumentó 7 puntos porcentuales en 2004, y sufrió un descenso brusco de casi 20 puntos porcentuales en el período de investigación.
2002
2003
2004
PI
Consumo total de la CE (unidades)
9 540 185
9 387 212
10 023 216
8 170 802
Índice (2002 = 100)
100
98
105
86
(70)
A raíz de que se dieran a conocer las conclusiones provisionales, el demandante cuestionó la metodología utilizada por la Comisión para determinar el consumo. En concreto, el demandante lamentó, en primer lugar, que, con arreglo a la información facilitada en el considerando 64, parecieran haberse excluido del cálculo del consumo y del análisis del perjuicio todas las ventas realizadas por los productores comunitarios vinculados a los exportadores de los países afectados y, en segundo lugar, que algunos volúmenes de ventas cautivas de uno de los tres productores comunitarios mencionados en el considerando 67 hubieran sido excluidas indebidamente del cálculo del consumo.
(71)
Con respecto a la primera alegación, cabe mencionar que el considerando 64 se refiere únicamente a la definición de industria de la Comunidad y a la determinación de la producción comunitaria total a tenor del artículo 4, apartado 1, del Reglamento de base, y no al cálculo del consumo comunitario total. Para la determinación del consumo comunitario, se incluyeron las ventas de los productores excluidos de la definición de industria de la Comunidad y su producción, lo cual también se pone de relieve en el considerando 68 y en la información específica facilitada al demandante, que muestra que el volumen de las ventas en cuestión se situó en torno a los tres millones de unidades en el período de investigación. Por consiguiente, las ventas de todos los productores de la Comunidad de cuya actividad tuvieran constancia el demandante y la Comisión en el período entre 2002 y el período de investigación fueron incluidas en la determinación del consumo. En cambio, los productores excluidos de la definición de industria de la Comunidad no pudieron incluirse en el análisis de la situación de dicha industria porque no se los considera parte de la misma, de conformidad con el artículo 4, apartado 1, del Reglamento de base. Por tanto, se rechaza la primera alegación.
(72)
Por lo que se refiere a la segunda alegación, es cierto que la Comisión ha excluido algunos volúmenes de ventas del cálculo del consumo y del análisis de algunos indicadores clave de perjuicio, en particular, el volumen y los precios de las ventas, la cuota de mercado y la rentabilidad, ya que se consideraron ventas cautivas. Es práctica consolidada de la Comisión hacer una distinción entre las ventas cautivas y las ventas en el mercado libre, porque solo estas últimas compiten entre sí (5). A la inversa, las ventas cautivas no compiten con los productos vendidos en el mercado libre y, por tanto, no sufren perjuicio de importaciones objeto de dumping. En la industria que nos ocupa, la mayor parte de los grandes fabricantes del producto similar (al contrario que los dos demandantes) también participa en el siguiente nivel de la cadena de producción, es decir, en el uso del tubo catódico para la fabricación de televisores. Por ejemplo, la Comisión excluyó del análisis las ventas cautivas de Sony, enfoque con el que mostró su conformidad el demandante. Se ha aplicado sistemáticamente la misma metodología a todos los productores comunitarios, ya sean parte de la industria de la Comunidad o se consideren «otros productores comunitarios», contemplados en el considerando 64.
(73)
En lo tocante a los volúmenes concretos de ventas cautivas a que se hace referencia en la segunda alegación, la Comisión observó que, hasta julio de 2004, la fábrica de tubos catódicos que hoy constituye Thomson Displays Polska Sp. Zo.o (Piaseczno, Polonia) era junto con la fábrica de televisores de Zyrardow, Polonia, una entidad jurídica única, la empresa TMM Polska, perteneciente íntegramente a la empresa matriz Thomson SA. En consonancia con los usos habituales, la Comisión consideró que se trataba de un productor integrado, y que el suministro del producto similar de la fábrica de tubos catódicos de Piaseczno a la fábrica de televisores de Zyrardow constituía una transferencia interna, de manera que se trataba de ventas cautivas a precios de transferencia. De hecho, el demandante reconoció la situación de precios de transferencia al indicar que «la relación entre Thomson Display y Thomson's CTV Display podría haber incidido en los precios, pero con toda seguridad no había influido en las cantidades». Por tanto, la Comisión confirma que estas transferencias no pueden considerarse ventas similares en el mercado libre.
(74)
Por último, y solo en aras de la claridad, cabe mencionar que incluso en caso de que se incluyeran dichas ventas cautivas en el consumo (véase el cuadro siguiente), solo cambiarían los niveles totales, pero la tendencia, es decir, el retroceso acusado de la demanda en el período de investigación, seguiría siendo muy similar al descrito en el considerando 69. Por tanto, se rechaza la segunda alegación.
2002
2003
2004
PI
Consumo total de la CE (unidades) basado en ventas cautivas y no cautivas
15 655 283
14 243 625
12 850 690
9 425 280
Índice (2002 = 100)
100
91
82
60
3. Importaciones procedentes de los países afectados
a) Evaluación acumulativa de los efectos de las importaciones afectadas
(75)
La Comisión estudió si las importaciones procedentes de los países afectados deben evaluarse acumulativamente con arreglo a los criterios establecidos en el artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base. Asimismo, verificó que, por una parte, el margen de dumping establecido respecto a cada país afectado fuera superior al umbral mínimo que define el artículo 9, apartado 3, del Reglamento de base y, por otra, que hubiera condiciones de competencia semejantes entre los productos importados y los productos similares comunitarios.
(76)
Debe indicarse, en primer lugar, que los datos correspondientes a las empresas Beijing Matsushita Color CRT Co., Ltd y LG Philips Displays Korea Co., Ltd, los dos productores exportadores de los países afectados que no han incurrido en dumping del producto en cuestión, han sido excluidos debidamente del análisis a continuación, que se refiere únicamente a importaciones objeto de dumping. A título informativo, el volumen de importaciones de estos productores fue marginal durante el período de investigación, ya que se situó en una cifra bastante inferior al 1 % del consumo comunitario.
(77)
Con arreglo a esta base, el margen de dumping que se detectó en los países afectados era superior al umbral mínimo que define el artículo 9, apartado 3, del Reglamento de base, y el volumen de importaciones objeto de dumping de estos países era significativo a tenor del artículo 5, apartado 7, del Reglamento de base, puesto que sus cuotas de mercado se situaron en el período de investigación entre el 3,6 % y el 6,5 %, dependiendo del país afectado. Por lo que se refiere a las condiciones de competencia entre las importaciones objeto de dumping de los países afectados y el producto comunitario similar, se determinó que había condiciones de competencia semejantes. Esto último se puso de manifiesto porque el producto en cuestión que se importó de los países afectados y el producto similar fabricado y vendido por la industria de la Comunidad en el mercado comunitario eran similares, compitieron entre sí y utilizaron los mismos canales de distribución. Además, todos los volúmenes de importación fueron importantes y dieron lugar a cuotas de mercado considerables.
(78)
Por todo ello, se consideró que se reunían todos los criterios establecidos en el artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base y las importaciones objeto de dumping de los cuatro países afectados se examinaron en conjunto.
b) Volumen
(79)
El volumen de importaciones objeto de dumping en la Comunidad del producto en cuestión originario de los países afectados fue en el período de investigación algo inferior a 1,6 millones de unidades, un nivel parecido al observado en 2002. Esta estabilidad aparente oculta variaciones destacadas en los años 2003, 2004 y en el período de investigación. Las importaciones aumentaron un 44 % en 2003, descendieron 3 puntos porcentuales en 2004 y bajaron otros 44 puntos porcentuales en el período de investigación.
2002
2003
2004
PI
Volumen de las importaciones objeto de dumping de los países afectados (unidades)
1 626 027
2 337 736
2 296 547
1 585 294
Índice (2002 = 100)
100
144
141
97
Cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping de los países afectados
17,0 %
24,9 %
22,9 %
19,4 %
Precios de las importaciones objeto de dumping de los países afectados (EUR/unidad)
50
43
32
39
Índice (2002 = 100)
100
85
64
76
c) Cuota de mercado
(80)
La cuota de mercado de los exportadores de los países afectados aumentó del 17 % en 2002 al 19,4 % en el período de investigación. Más concretamente, la cuota de mercado se incrementó casi 8 puntos porcentuales en 2003, se redujo en aproximadamente 2 puntos porcentuales en 2004 y descendió alrededor de 3,5 puntos porcentuales en el período de investigación. El hecho de que la cuota de mercado de las importaciones de los países afectados fuera mayor en el período de investigación que en 2002, aun cuando hubiera un volumen menor de importaciones en el período de investigación que en 2002, se explica por un descenso brusco en el consumo, conforme a lo descrito en el considerando 69.
d) Precios
i) Evolución de los precios
(81)
Entre 2002 y el período de investigación, el precio medio de las importaciones del producto en cuestión originario de los países afectados descendió un 24 %. Concretamente, el precio disminuyó un 15 % en 2003 y descendió 21 puntos porcentuales en 2004 antes de recuperarse en el período de investigación con un incremento de 12 puntos porcentuales.
ii) Minoración desleal de los precios (price undercutting)
(82)
Se hizo una comparación de precios de modelo a modelo entre la media ponderada de los precios de venta en la Comunidad de los productores exportadores y los de la industria de la Comunidad. A este efecto, se compararon los precios de fábrica de la industria de la Comunidad a clientes no vinculados con los precios cif de importación en la frontera de la Comunidad de productores exportadores de los países afectados que prestaron su colaboración, debidamente ajustados para reflejar un precio de mercancía desembarcada. La comparación mostró que, durante el período de investigación, el producto en cuestión originario de los países afectados se vendió en la Comunidad a precios que suponían una minoración desleal de los precios de la industria de la Comunidad de entre un - 37 % (es decir, no se ha producido una minoración desleal) y un máximo de un 13 %, dependiendo del exportador afectado. En general, la minoración desleal fue muy limitada. No obstante, los datos de Eurostat indican que en los años anteriores al período de investigación los precios de las importaciones objeto de dumping de los países afectados eran considerablemente inferiores a los de la industria de la Comunidad.
4. Situación de la industria de la Comunidad
(83)
De conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, el examen de los efectos de las importaciones objeto de dumping sobre la industria de la Comunidad incluyó una evaluación de todos los factores e indicadores económicos que influyeron en la situación de dicha industria durante el período considerado.
a) Producción
(84)
Entre 2002 y el período de investigación, la producción de la industria de la Comunidad disminuyó un 5 %. En concreto, aumentó un 8 % en 2003, 12 puntos porcentuales en 2004 y descendió bruscamente 25 puntos porcentuales en el período de investigación.
2002
2003
2004
PI
Producción (unidades)
9 727 029
10 461 957
11 685 396
9 276 778
Índice (2002 = 100)
100
108
120
95
b) Capacidad e índices de utilización de la capacidad
(85)
La capacidad de producción aumentó continuamente durante el período considerado. Se incrementó un 4 % en 2003, 19 puntos porcentuales en 2004 y finalmente 5 puntos porcentuales en el período de investigación, lo que corresponde a un aumento de la maquinaria.
2002
2003
2004
PI
Capacidad de producción (unidades)
11 865 163
12 297 545
14 626 819
15 133 449
Índice (2002 = 100)
100
104
123
128
Utilización de capacidades
82 %
85 %
80 %
61 %
Índice (2002 = 100)
100
104
97
75
(86)
La utilización de capacidades se mantuvo entre el 80 y el 85 % en 2002 y 2003, antes de descender bruscamente a un 61 % en el período de investigación.
c) Existencias
(87)
Entre 2002 y el período de investigación, hubo grandes fluctuaciones en cuanto al nivel de existencias de productos acabados. En un principio, descendió abruptamente en 2003, reflejando la situación económica de este producto en particular, que fue positiva en 2002 y 2003, antes de remontar con fuerza a finales de 2004, como reflejo de la caída repentina de la demanda. Durante el período de investigación, el nivel de producción real se adaptó a la baja, según lo expuesto anteriormente, y las existencias de cierre recuperaron un nivel más viable.
2002
2003
2004
PI
Existencias de cierre (unidades)
627 641
56 996
943 655
278 406
Índice (2002 = 100)
100
9
150
44
d) Volumen de ventas
(88)
Las ventas de la industria de la Comunidad de producción propia en el mercado comunitario a clientes no vinculados aumentaron un 6 % en 2003 y 16 puntos porcentuales en 2004, pero disminuyeron 6 puntos porcentuales en el período de investigación. En general, el volumen de ventas se incrementó un 16 % en el período considerado. La diferencia notable entre los volúmenes de producción y las ventas en los mercados nacionales se explica por el hecho de que la industria de la Comunidad exporta alrededor de dos tercios de su producción.
2002
2003
2004
PI
Volumen de ventas a clientes no vinculados en la CE (unidades)
2 645 562
2 814 515
3 229 069
3 078 543
Índice (2002 = 100)
100
106
122
116
e) Cuota de mercado
(89)
La cuota de mercado de la industria de la Comunidad aumentó progresivamente 10 puntos porcentuales entre 2002 y el período de investigación. En concreto, alcanzó casi el 28 % en 2002, y llegó al 30 % en 2003 y al 32 % aproximadamente en 2004, antes de situarse en casi el 38 % durante el período de investigación. Este aumento de la cuota de mercado debe considerarse en un contexto de descenso del consumo en la CE, como se describe en el considerando 69.
2002
2003
2004
PI
Cuota de mercado de la industria de la Comunidad
27,7 %
30,0 %
32,2 %
37,7 %
Índice (2002 = 100)
100
108
116
136
f) Crecimiento
(90)
Entre 2002 y el período de investigación, fase en la que el consumo comunitario disminuyó un 14 %, el volumen de ventas de la industria de la Comunidad en el mercado comunitario aumentó un 16 %. La industria de la Comunidad aumentó aproximadamente 10 puntos porcentuales de cuota de mercado, mientras que las importaciones objeto de dumping ganaron 2,4 puntos porcentuales de cuota de mercado entre 2002 y el período de investigación.
g) Empleo
(91)
El nivel de empleo de la industria de la Comunidad descendió alrededor de un 10 % entre 2002 y el período de investigación. Descendió un 4 % entre 2002 y 2003 y aumentó 6 puntos porcentuales en 2004, pero perdió 12 puntos porcentuales en el período de investigación, reflejando, en parte, el recorte de la producción.
2002
2003
2004
PI
Empleo (trabajadores)
9 604
9 254
9 805
8 632
Índice (2002 = 100)
100
96
102
90
h) Productividad
(92)
La productividad de la mano de obra de la industria de la Comunidad, medida como unidades del producto por trabajador al año, aumentó un 12 % en 2003, se incrementó 6 puntos porcentuales en 2004, y finalmente descendió 12 puntos porcentuales en el período de investigación. Cuando surgió el brusco retroceso del mercado en el período de investigación, se ajustó inmediatamente el volumen de producción, pero como es habitual, la adaptación de la mano de obra fue más lenta, de manera que se produjo la pérdida de productividad observada.
2002
2003
2004
PI
Productividad (unidades por trabajador)
1 013
1 131
1 192
1 075
Índice (2002 = 100)
100
112
118
106
i) Salarios
(93)
El salario medio por trabajador en el período de investigación se mantuvo aproximadamente al nivel de 2002. En concreto, disminuyó un 11 % en 2003, 2 puntos porcentuales en 2004 y finalmente aumentó 14 puntos porcentuales en el período de investigación.
2002
2003
2004
PI
Costes laborales anuales por trabajador (en miles EUR)
11
10
10
11
Índice (2002 = 100)
100
89
87
101
j) Precios de venta y factores que influyen en los precios comunitarios
(94)
Los precios de venta unitarios en el mercado comunitario de la producción propia de la industria de la Comunidad a clientes no vinculados disminuyeron de manera progresiva entre 2002 y el período de investigación un 42 % en total. Concretamente, los precios se redujeron un 25 % en 2003, perdieron 9 puntos porcentuales en 2004 y, por último, otros 8 puntos porcentuales en el período de investigación. La investigación no detectó una minoración desleal de los precios de la industria de la Comunidad por parte de las importaciones objeto de dumping o, en todo caso, esta era marginal. En el caso de algunos modelos, la minoración desleal fue mayor que los márgenes de minoración desleal media contemplados en el considerando 82.
2002
2003
2004
PI
Precio unitario en el mercado de la CE (EUR/unidad)
66
49
44
38
Índice (2002 = 100)
100
75
66
58
k) Rentabilidad y rendimiento de las inversiones
(95)
Durante el período considerado, la rentabilidad de las ventas en el mercado comunitario de la producción propia de la industria de la Comunidad, expresadas en porcentaje de ventas netas, disminuyó continuamente. La rentabilidad se redujo de un 24 % en 2002 a aproximadamente un 18 % en 2003, y alrededor de un 10 % en 2004. En el período de investigación, la industria de la Comunidad sufrió pérdidas del 3,6 %.
2002
2003
2004
PI
Rentabilidad de las ventas en la CE a clientes no vinculados (% de las ventas netas)
24,0 %
18,2 %
10,1 %
-3,6 %
Rendimiento de las inversiones (beneficios en porcentaje del valor contable neto de éstas)
17,5 %
9,1 %
5,7 %
-2,1 %
(96)
El rendimiento de las inversiones, expresado en el beneficio en porcentaje del valor contable neto de estas, siguió la tendencia de rentabilidad mencionada anteriormente. Descendió de un 17 % aproximadamente en 2002 a un - 2,1 % en el período de investigación.
l) Flujo de caja y capacidad de reunir capital
(97)
El flujo de caja neto de las actividades de explotación también disminuyó durante el período considerado. De un nivel en torno a 175 millones EUR en 2002, se redujo a unos 125 millones EUR en 2003, se recuperó a aproximadamente 141 millones EUR en 2004, y sufrió un acusado descenso de alrededor de 25 millones EUR en el período de investigación. La situación se deterioró de tal modo que dos de las empresas que constituyen la industria de la Comunidad se declararon en quiebra en el primer semestre de 2006, como se indica en el considerando 67. Solo Thomson evitó una situación financiera más grave al obtener capital de su empresa matriz. Ekranas y Ecimex no lograron obtener capital. En el futuro, las posibilidades de que la industria de la Comunidad obtenga más capital se verán gravemente obstaculizadas por unas escasas perspectivas de demanda.
2002
2003
2004
PI
Flujo de caja (en miles EUR)
175 468
124 804
140 548
-24 626
m) Inversiones
(98)
Las inversiones anuales de la industria de la Comunidad en la fabricación del producto en cuestión disminuyeron continuamente entre 2002 y el período de investigación. Se redujeron un 14 % en 2003, perdieron 25 puntos porcentuales en 2004 y otros 40 puntos porcentuales en el período de investigación.
2002
2003
2004
PI
Inversiones netas (en miles EUR)
81 445
69 807
49 426
16 996
Índice (2002 = 100)
100
86
61
21
n) Magnitud del margen de dumping
(99)
Por lo que respecta al impacto en la industria de la Comunidad de la magnitud del margen de dumping real, dado el volumen y los precios de las importaciones de los países afectados, dicho impacto no puede considerarse irrelevante.
o) Recuperación respecto de prácticas de dumping anteriores
(100)
Mediante el Reglamento (CE) no 2313/2000 del Consejo (6), se dictaron medidas respecto a las importaciones de algunos tubos catódicos para televisores en color originarios de la India y la República de Corea. Estas medidas expiraron el 21 de octubre de 2005. No obstante, estas medidas afectaban a solo uno de los cuatro países objeto del presente procedimiento, y a una única parte del código NC 8540 11 11 de entre las cinco contempladas en el considerando 12. A título informativo, el código NC 8540 11 11 cubre aproximadamente un 20 % de la gama de productos objeto de este procedimiento. Dada la diferencia de situaciones, es más difícil extraer cualquier conclusión sobre esta cuestión de la recuperación respecto de prácticas de dumping anteriores.
5. Conclusión sobre el perjuicio
(101)
Entre 2002 y el período de investigación, el volumen de importaciones objeto de dumping del producto en cuestión originario de los países afectados disminuyó un 3 % y su cuota del mercado comunitario se incrementó aproximadamente 2,4 puntos porcentuales. Según los datos de Eurostat, los precios medios de las importaciones objeto de dumping de los países afectados fueron, en general, inferiores a los de la industria de la Comunidad durante el período considerado. Por otra parte, durante el período de investigación los precios de la industria de la Comunidad no sufrieron una minoración desleal significativa por parte de las importaciones de los países afectados. De hecho, como se indica en el considerando 82, partiendo de una media ponderada, la minoración desleal de los precios se situó entre un - 37 % y un 13 % en el período de investigación, en función del país y del exportador en cuestión. No obstante, los datos de Eurostat indican que en los años anteriores al período de investigación los precios de las importaciones objeto de dumping de los países afectados eran considerablemente inferiores a los de la industria de la Comunidad.
(102)
A lo largo del período considerado se observó un deterioro claro de la situación de la industria de la Comunidad. En primer lugar, dos de las tres empresas que constituyen la industria de la Comunidad se declararon en quiebra en el primer semestre de 2006. En segundo lugar, la mayor parte de los indicadores de perjuicio evolucionaron desfavorablemente entre 2002 y el período de investigación: el volumen de producción descendió un 5 %, la capacidad de utilización disminuyó un 25 %, el empleo se redujo un 10 %, los precios de las ventas unitarias cayeron un 42 %, la rentabilidad, el rendimiento de las inversiones y el flujo de caja empeoraron notablemente y la inversión bajó un 79 %. El deterioro de la situación de la industria de la Comunidad fue marcadamente repentino, ya que tuvo lugar, en principio, durante el período de investigación. De hecho, antes de este período la rentabilidad de la industria de la Comunidad era superior al 10 %.
(103)
Algunos indicadores mostraron una evolución aparentemente positiva entre 2002 y el período de investigación. La capacidad de producción aumentó un 28 %, el volumen de ventas de la industria de la Comunidad en el mercado comunitario creció un 16 % y la cuota de mercado de la industria de la Comunidad se incrementó 10 puntos porcentuales. No obstante, esta tendencia no sirvió para prevenir el deterioro radical de la situación financiera de la industria de la Comunidad, que al final provocó la quiebra de dos productores comunitarios.
(104)
Habida cuenta de lo anterior, se concluye que la industria de la Comunidad ha sufrido un perjuicio importante a tenor del artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base.
E. CAUSALIDAD
1. Introducción
(105)
De conformidad con el artículo 3, apartados 6 y 7, del Reglamento de base, la Comisión examinó si las importaciones objeto de dumping habían causado un perjuicio a la industria de la Comunidad en una medida tal que pudiera considerarse importante. Al margen de las importaciones objeto de dumping, se estudiaron también otros factores conocidos que pudieran estar causando un perjuicio a la industria de la Comunidad, a fin de evitar que este posible perjuicio se atribuyera a las importaciones mencionadas.
2. Efectos de las importaciones objeto de dumping
(106)
Durante el período de investigación, las importaciones objeto de dumping de los cuatro países afectados ocuparon una cuota de mercado importante del 19,4 %. Entre 2002 y el período de investigación, el volumen de importaciones objeto de dumping del producto en cuestión originario de los países afectados disminuyó en torno a un 3 % y su cuota del mercado comunitario se incrementó alrededor de 2,3 puntos porcentuales, ya que el consumo descendió más rápidamente que el citado volumen de importaciones. Sin embargo, es importante observar que tanto el volumen como la cuota de mercado de productos objeto de dumping tuvieron su punto álgido en 2003, y seguidamente sufrieron un descenso brusco hasta el período de investigación. Durante este, la cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping fue 5,5 puntos porcentuales inferior a la de 2003.
(107)
Según los datos de Eurostat, los precios medios de las importaciones objeto de dumping de los países afectados fueron, en general, más reducidos que los de la industria de la Comunidad durante el período considerado y probablemente ejercieron una presión a la baja sobre estos. Los precios de importación también disminuyeron considerablemente entre 2002 y 2004, pero tuvieron un repunte de 12 puntos porcentuales en el período de investigación, como se señala en el considerando 81. Como la industria de la Comunidad también había reducido paulatinamente sus precios de venta en el período considerado, sus precios no sufrieron una minoración desleal destacada por parte de las importaciones de los países afectados durante el período de investigación, según se desprende de una comparación de modelo a modelo. De hecho, partiendo de una media ponderada, la minoración desleal de los precios se situó entre un - 37 % y un 13 % en el período de investigación, en función del país y del exportador en cuestión. Sin embargo, aunque apenas se registrara una minoración desleal de los precios, en cualquier caso hubo una minoración inferior al costo (underselling) en las importaciones objeto de dumping.
(108)
Como se indica en el considerando 102, se observa un fuerte contraste en la situación de la industria de la Comunidad entre el período 2002-2003 y el período de investigación. Conviene subrayar que el deterioro en la situación de la industria de la Comunidad fue extremadamente repentino, ya que tuvo lugar, en principio, durante el período de investigación. De hecho, antes de período de investigación la rentabilidad de la industria de la Comunidad era superior al 10 % y la mayor parte de los indicadores de perjuicio denotaban una evolución positiva. En particular, entre 2002 y 2004 la capacidad de producción aumentó un 23 %, el volumen de producción se incrementó un 20 %, el volumen de ventas de la industria de la Comunidad en el mercado comunitario creció un 22 % y la cuota de mercado de esta industria avanzó de un 28 % aproximadamente a alrededor de un 32 %, en un momento de expansión del mercado. Durante el período de investigación, cuando el mercado sufrió el brusco retroceso de un 20 % en un año, la cuota de mercado de la industria de la Comunidad aumentó incluso a un 38 %.
(109)
Además, la industria de la Comunidad alcanzó su rentabilidad más elevada en 2002 y 2003, cuando sus precios de venta ya se habían rebajado considerablemente, tenía la cuota de mercado más reducida y el volumen de importaciones objeto de dumping se encontraba en su nivel más alto. La rentabilidad descendió en el período de investigación cuando la cuota de mercado de la industria de la Comunidad alcanzó su punto álgido, en un momento en que el volumen de importaciones objeto de dumping disminuyó y sus precios aumentaron.
(110)
En conclusión, las importaciones objeto de dumping pueden haber ejercido una presión a la baja en los precios de venta de la industria de la Comunidad entre 2002 y el período de investigación y pueden haber tenido una cierta repercusión negativa en la situación general de la industria de la Comunidad. No obstante, la situación de la industria de la Comunidad, como se indica en los considerandos 108 y 109, que aún ofrecía señales ambiguas en los años anteriores al período de investigación, empeoró bruscamente durante este período. Antes del período de investigación, la rentabilidad de la industria de la Comunidad superaba aún el 10 %. Del mismo modo, la mayor parte de los indicadores de perjuicio todavía mostraban una evolución positiva hasta el período de investigación. Entre 2002 y 2004, la capacidad de producción aumentó un 23 %, el volumen de producción se incrementó un 20 %, el volumen de ventas de la industria de la Comunidad en el mercado comunitario creció un 22 % y la cuota de mercado de esta industria avanzó de un 28 % aproximadamente a alrededor de un 32 %, en un momento de crecimiento del mercado. También se recuerda que la industria de la Comunidad alcanzó su máxima rentabilidad en 2002 y 2003, cuando su cuota de mercado era menor y el volumen de productos objeto de dumping se encontraba en su nivel máximo. El rendimiento de la industria de la Comunidad descendió en el período de investigación, cuando su cuota de mercado alcanzó su punto álgido y, especialmente, en un momento en que la presencia de importaciones objeto de dumping disminuyó realmente, tanto en volumen como en cuota de mercado (véase el considerando 106) y los precios de las importaciones objeto de dumping se recuperaron. Por otra parte, el único elemento nuevo en el entorno de la industria de la Comunidad en el período de investigación fue la caída radical de la demanda de un 20 %. Por tanto, la ausencia de una coincidencia temporal clara entre el deterioro de la situación de la industria de la Comunidad y los efectos de las importaciones objeto de dumping plantea serias dudas sobre la correlación entre la evolución de las importaciones y la situación de la industria de la Comunidad. En consecuencia, no puede llegarse a la conclusión de que las importaciones objeto de dumping hayan desempeñado un papel decisivo en la situación de perjuicio de la industria de la Comunidad.
3. Efectos de otros factores - Evolución del consumo
(111)
Diversas partes interesadas señalaron que la causa principal del perjuicio repentino sufrido por la industria de la Comunidad era la caída en la demanda de tubos catódicos.
(112)
De hecho, como se pone de relieve en el considerando 69, el consumo de tubos catódicos descendió bruscamente un 20 % en el período de investigación. Esta bajada del consumo es el único parámetro que cambió radicalmente el entorno de la industria de la Comunidad, lo que coincide con un empeoramiento acusado de su situación. La investigación ha puesto de relieve que el descenso marcado en la demanda, de hecho, tuvo un impacto negativo en la situación de la industria de la Comunidad, dado que la disminución de su rentabilidad y su flujo de caja se encuentran directamente vinculados con el retroceso del mercado por efecto de los costes (pérdida de productividad en el período de investigación, como se indica en el considerando 92 y aumento de los costes unitarios de producción) y el efecto del precio (exceso de capacidad repentino). Durante el período de investigación, la demanda de tubos catódicos se hizo completamente impermeable a los precios, como pone de manifiesto que el acusado descenso de los precios que se observa entre 2004 y el período de investigación no conllevara en absoluto un aumento en el volumen de ventas, sino todo lo contrario: la demanda cayó en torno a un 20 %.
(113)
La investigación mostró que la caída de la demanda de tubos catódicos se produjo al mismo tiempo que la penetración creciente en el mercado de los televisores de pantalla plana (de cristal líquido -LCD- y de plasma), que aumentaron radicalmente de menos de un 1 % del mercado en 2002 a un 28 % en el período de investigación. Estos televisores de pantalla plana son competidores directos de los tubos catódicos y se intercambian perfectamente. Si bien las tecnologías de LCD y plasma no son completamente nuevas, fue durante el período de investigación cuando los precios de los televisores de pantalla plana descendieron pronunciadamente, ya que se redujeron un 44 % entre 2001 y el período de investigación. Tal descenso en los precios de estos televisores implicó, por una parte, que se hicieran más interesantes para los consumidores, con lo que se redujo la demanda de televisores con tubos catódicos, y, por otra, ejerció una presión directa en los precios de venta de estos últimos, que se vieron obligados a bajar para continuar siendo competitivos con los nuevos y flamantes modelos de pantalla plana. A título de ejemplo, los televisores de pantalla plana sumaron un 63 % del valor total de los televisores comprados a minoristas en 2005 en el Reino Unido, en comparación con un 37 % de ventas que se registró en 2004. Tanto el resultado de esta investigación como la información obtenida de los estudios de mercado indican que el volumen de ventas de televisores de tubo catódico en la UE sufrieron un fuerte descenso en 2004, pero que la caída de la demanda se ha mantenido desde entonces.
4. Conclusión sobre la causalidad
(114)
Los datos indican que las importaciones objeto de dumping han presionado los precios de la industria de la Comunidad y probablemente han contribuido a su perjuicio. Sin embargo, un análisis más detallado, que se base, en especial, en la evolución de las tendencias en el período considerado, no encuentra ningún nexo causal, ya que el deterioro de la situación de la industria de la Comunidad y la evolución de las importaciones objeto de dumping no se produjo claramente al mismo tiempo.
(115)
Por otra parte, cabe destacar que la investigación demuestra una clara coincidencia temporal entre la situación de perjuicio de la industria de la Comunidad y la caída súbita y pronunciada de la demanda de tubos catódicos en la Comunidad, que se tradujeron en un aumento de los costes unitarios de producción y un mayor descenso de los precios. Este marcado descenso es perfectamente paralelo a la penetración creciente en el mercado de las tecnologías de pantalla plana.
(116)
Por consiguiente, no se ha podido determinar que las importaciones objeto de dumping hayan causado de por sí un perjuicio importante. De hecho, se estudiaron otros factores, de conformidad con el artículo 3, apartado 7, del Reglamento de base, y el perjuicio puede atribuirse, en gran medida, a los efectos de un descenso repentino y acusado de la demanda vinculado con una comercialización de tecnologías de pantalla plana a precios competitivos.
F. PROPUESTA DE CONCLUSIÓN DEL PROCEDIMIENTO SIN IMPOSICIÓN DE MEDIDAS
(117)
Dadas las conclusiones a que se ha llegado en los considerandos 105 a 114 respecto a que no ha sido posible determinar un nexo causal claro entre el perjuicio sufrido por la industria de la Comunidad y las importaciones objeto de dumping, la Comisión considera oportuno dar por concluido el presente procedimiento antidumping, conforme a lo dispuesto en el artículo 9, apartado 2, del Reglamento de base.
DECIDE:
Artículo 1
Mediante la presente Decisión, se da por concluido el procedimiento antidumping relativo a las importaciones de tubos catódicos para televisores en color -incluso para videomonitores- de todos los tamaños (códigos NC 8540 11 11, 8540 11 13, 8540 11 15, 8540 11 19, 8540 11 91 y 8540 11 99), originarios de la República Popular China, la República de Corea, Malasia y Tailandia.
Artículo 2
La presente Decisión entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
Hecho en Bruselas, el 15 de noviembre de 2006.