NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 492/2008
ze dne 3. června 2008
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) Komise dne 5. září 2007 informovala o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Společenství.
(2)
Řízení bylo zahájeno na podnět, který dne 23. července 2007 podala společnost Ajinomoto Foods Europe S.A.S. představující 100 % celkové výroby glutamátu sodného ve Společenství. Podnět obsahoval jasné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a z něj vyplývající podstatné újmě způsobené jedinému výrobci ve Společenství, které byly považovány za postačující pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce, dovozce, dodavatele a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i zástupce zemí, jichž se zahájení řízení týká. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.
(4)
Svá stanoviska předložili žadatel, vyvážející výrobci, dovozci, sdružení dodavatelů a uživatelé. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(5)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že s ohledem na zjevně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců ve Společenství může v tomto šetření použít výběr vzorku. Avšak vzhledem k tomu, že ochotu spolupracovat projevil menší počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců ve Společenství, než se očekávalo, bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
(6)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v ČLR, kteří o to projeví zájem, umožněno předložit žádost o status tržního hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise formuláře žádosti vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a orgánům ČLR.
(7)
Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení, a to jedinému výrobci ve Společenství, 22 dovozcům a 27 uživatelům dotčeného výrobku a rovněž 2 dodavatelům surovin.
(8)
Odpovědi byly obdrženy od výrobce ve Společenství, který podal podnět, tří dovozců, kteří nejsou ve spojení, čtyř uživatelů a dvou dodavatelů.
(9)
Pokud jde o zemi dotčenou tímto šetřením, Komise obdržela odpovědi od tří vyvážejících výrobců v ČLR.
(10)
Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
a)
Výrobce ve Společenství
-
Ajinomoto Foods Europe S.A.S, Nesle, Francie a obchodník ve spojení Ajinomoto Foods Deutschland, Hamburk, Německo;
b)
Uživatel ve Společenství
Jeden uživatel požádal ve smyslu článku 19 základního nařízení, aby jeho údaje nebyly zveřejněny, jelikož jejich uveřejnění by jej nepříznivě ovlivnilo. Bylo shledáno, že jeho žádost je dostatečně odůvodněná, a proto jí bylo vyhověno.
-
Nestlé, Vevey, Švýcarsko,
-
Unilever, Neuhausen, Švýcarsko;
c)
Dovozci ve Společenství
-
Omya Peralta GmbH, Hamburk, Německo,
-
Helm AG, Hamburk, Německo,
-
Standard sp z o.o., Lublin, Polsko;
d)
Vyvážející výrobci a společnosti ve spojení v ČLR
1)
skupina Meihua
-
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., Bazhou, Hebei,
-
Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, vnitřní Mongolsko,
-
Tongliao Jianlong Hyperacidity Co., Ltd., Tongliao, Neimenggu, vnitřní Mongolsko,
-
Langfang Jianlong Hyperacidity, Bazhou, Hebei.
2)
skupina LingHua
-
Shandong Linghua MSG Incorporated Company, Jining, Shandog. Inspekce naplánované u dvou dalších společností skupiny,
-
Shangong Lingwei Seasoning Co., Ltd., Jining, Shandog a
-
Inspekce u Jining Jusheng Gourmet Powder Food Co., Ltd., Jining, Shandog musely být ukončeny z důvodů objasněných v 15. až 18. bodě odůvodnění.
3)
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd., Jianyang, Fujian;
e)
Výrobce ve srovnatelné zemi
-
Ajinomoto Co., (Thailand) Ltd., Bangkok, Thajsko.
1.3 Období šetření
(11)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2006 do 30. června 2007 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posuzování trendů v souvislosti s analýzou újmy se týkalo období od dubna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(12)
Glutamát sodný dovážený do Společenství a pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“) je potravinářská přídatná látka a používá se zejména jako látka zvýrazňující chuť a vůni v polévkách, vývarech, jídlech z ryb a masa a v hotových jídlech. Používá se rovněž v odvětví kosmetických přípravků pro osobní hygienu. Obvykle se zařazuje pod kód KN ex 2922 42 00.
(13)
Glutamát sodný je k dispozici v různých velikostech balení od spotřebitelského balení o hmotnosti 0,5 gramu po velkoobjemové pytle o hmotnosti 1 000 kg. Balení o menší velikosti se soukromým spotřebitelům prodávají prostřednictvím maloobchodníků, zatímco větší balení o hmotnosti 20 kg a více jsou určena pro průmyslové uživatele. Mimoto existují různé stupně čistoty. Neexistují však žádné rozdíly ve vlastnostech glutamátu sodného v baleních různé velikosti, ani různých stupňů čistoty.
2.2 Obdobný výrobek
(14)
Nebyly shledány žádné rozdíly mezi dotčeným výrobkem a glutamátem sodným vyráběným výrobním odvětvím Společenství a prodávaným na trhu Společenství. ČLR je hospodářstvím v procesu transformace a jak se uvádí v 30. až 34. bodě odůvodnění, běžnou hodnotu bylo nutno stanovit na základě informací získaných ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Podle dostupných informací glutamát sodný vyráběný a prodávaný v třetí zemi s tržním hospodářstvím má stejné základní fyzické a chemické vlastnosti jako glutamát sodný vyráběný v ČLR a vyvážený do Společenství. Proto byl předběžně vyvozen závěr, že se všechny typy glutamátu sodného považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Použití článku 18 základního nařízení
(15)
V případě jednoho vyvážejícího výrobce bylo v průběhu prvního dne inspekce na místě zjištěno, že předložil zfalšované informace týkající se jeho prodeje na vývoz, které jsou považovány za nepravdivé a zavádějící informace ve smyslu čl. 18 odst. 1 základního nařízení.
(16)
Vzhledem k tomuto zjištění byla inspekce ukončena a společnost byla informována, že podle článku 18 základního nařízení se předpokládá, že zjištění (prozatímní nebo konečná, pozitivní nebo negativní) budou vycházet z dostupných údajů, a společnosti byla poskytnuta příležitost, aby předložila své připomínky.
(17)
Ve své odpovědi společnost nepopřela zjištění šetření týkající se padělání dokladů a nevznesla žádné připomínky ohledně použití článku 18 základního nařízení.
(18)
Za těchto okolností se k informacím, které poskytl tento vyvážející výrobce, nepřihlíželo a byly použity dostupné údaje.
3.2 Status tržního hospodářství
(19)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingového šetření dovozu pocházejícího z ČLR běžná hodnota stanoví podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, o nichž se zjistí, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. prokáže-li se, že u nich při výrobě a prodeji obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě pouze pro orientaci:
1)
obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech reagují na tržní signály, bez zásadních zásahů státu;
2)
společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (IAS) a používaným ve všech oblastech;
3)
neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
4)
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnictví;
5)
převod směnných kurzů se provádí podle tržních kurzů.
(20)
Tři čínští vyvážející výrobci požádali o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách odpověděli na formulář žádosti o status tržního hospodářství.
(21)
U jednoho čínského vyvážejícího výrobce bylo nutno použít článek 18 základního nařízení (viz 15. až 18. bod odůvodnění).
(22)
Při inspekci bylo zjištěno, že zbývající dva čínští vyvážející výrobci nesplňují všech pět kritérií pro přiznání statusu tržního hospodářství.
(23)
Při inspekci bylo zjištěno, že jeden čínský vyvážející výrobce (skupina Meihua složená z pěti společností) nemohl prokázat, že splňuje výše uvedené druhé a třetí kritérium. Za prvé, skupina Meihua ve své žádosti o status tržního hospodářství nebo během inspekce na místě nepředložila konsolidované účetní závěrky prověřené auditory v souladu s IAS 27. Šetření prokázalo, že vzhledem k množství obchodních operací uskutečněných v rámci skupiny by jasnou představu o skupině poskytly pouze konsolidované účetní závěrky prověřené auditory, v nichž byly zcela vyloučeny všechny zůstatky, obchodní operace, příjmy a výdaje v rámci skupiny. Skupina Meihua poskytla konsolidované účetní závěrky prověřené auditory teprve značně později po inspekci na místě, což Komisi neumožnilo ověřit informace obsažené v těchto závěrkách a získat jasnou představu o finanční situaci skupiny. Mimoto bylo zjištěno, že účetní závěrky jednotlivých společností nebyly v souladu s IAS 1 a IAS 18, jelikož mateřská společnost vyrovnávala příjmy a výdaje a toto vyrovnání bylo značné. Vzhledem k těmto porušením IAS a skutečnosti, že toto nebylo zmíněno ve zprávách auditorů, se má za to, že skupina Meihua neprokázala, že její účetnictví bylo prověřeno v souladu s uvedenými standardy (druhé kritérium).
(24)
Za druhé, podle individuálních závěrek jednotlivých společností skupiny ověřených v průběhu inspekce na místě a na základě výše uvedených neověřených informací byla zjištěna podstatná zkreslení finanční situace společností a skupiny. Bylo zjištěno, že existují významné částky bezúročných půjček. To vedlo ke značné výši záporného provozního kapitálu a možným vysokým finančním nákladům, které se neprojevily v účetnictví jednotlivých společností nebo skupiny (třetí kritérium).
(25)
Druhá společnost, Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd., nemohla prokázat, že splňuje první až třetí kritérium. Za prvé, její rozhodnutí nereagovala na tržní signály bez zásadních zásahů státu, zejména kvůli skutečnosti, že stát byl nadměrně zastoupen v její správní radě a společnost měla určité pochybné, avšak významné, pokud jde o částku, obchodní operace se státními podniky (státní půjčka s úrokem dvakrát vyšším než tržní sazba, zálohové platby pro státní podniky bez jakéhokoliv důvodu (kritérium 1)). Za druhé, společnost nedoložila, že disponuje jednoznačným a jasným účetnictvím vedeným a prověřeným auditory v souladu s IAS, jelikož bylo zjištěno, že účetnictví není v souladu s IAS 1 a IAS 18, protože společnost vyrovnávala i) závazky s pohledávkami a ii) příjmy a výdaje. Oba druhy vyrovnávání, které byly významné, tímto omezily možnost porozumět obchodním operacím, ostatním událostem a podmínkám při činnosti společnosti. Jelikož tato porušení IAS nebyla uvedena ve zprávě auditora, společnost neprokázala, že její účetnictví bylo prověřeno v souladu s uvedenými standardy (kritérium 2). Byla zjištěna rovněž zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství v podobě nesprávného ohodnocení aktiv a práva na užívání pozemků (kritérium 3).
(26)
Byl proto vyvozen závěr, že žádný čínský vyvážející výrobce neprokázal, že splňuje podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
3.3 Individuální zacházení
(27)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země, na něž se uvedený článek vztahuje, stanovuje celostátní clo, pokud se clo uloží, kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a je jim proto přiznáno individuální zacházení.
(28)
Vyvážející výrobci, kteří nesplnili kritéria pro přiznání statusu tržního hospodářství, požádali rovněž o individuální zacházení v případě, že jim tento status tržního hospodářství nebude přiznán.
(29)
Na základě dostupných informací bylo shledáno, že dva čínští vyvážející výrobci splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
3.4 Běžná hodnota
3.4.1 Srovnatelná země
(30)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, v zemích v procesu hospodářské transformace určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).
(31)
V oznámení o zahájení řízení bylo jako vhodná srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR navrženo Thajsko. Komise vyzvala všechny zúčastněné strany, aby k tomuto návrhu předložily připomínky.
(32)
Pouze jedna zúčastněná strana předložila připomínky, v nichž jako alternativní srovnatelné země navrhla Brazílii nebo Indonésii. Komise kontaktovala známé společnosti v Brazílii a Indonésii. Od výrobců v Brazílii nebo Indonésii však neobdržela žádné odpovědi na dotazník ani žádné smysluplné připomínky.
(33)
Thajsko je navíc jedním z největší výrobců glutamátu sodného na světě, má konkurenční trh a největší výrobce glutamátu sodného v Thajsku plně spolupracoval. Thajsko splnilo kritéria vhodné srovnatelné země, jelikož na thajském trhu existuje hospodářská soutěž, množství prodávané na thajském trhu je dostatečné a čínský i thajský trh jsou srovnatelné, pokud jde o sortiment a výrobní proces.
(34)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se předběžně vyvozuje závěr, že Thajsko je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.4.2 Metodika použitá pro stanovení běžné hodnoty
(35)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro ČLR stanovena na základě ověřených informací získaných od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na thajském domácím trhu za srovnatelné typy výrobků, jelikož bylo zjištěno, že se uskutečnily v běžném obchodním styku. Co se týká typů výrobku, poznamenává se, že během období šetření byl z ČLR v podstatě vyvážen pouze jeden typ výrobku, tj. glutamát sodný s čistotou rovnající se 99 % nebo vyšší, a tento byl přímo srovnatelný s výrobkem prodávaným výrobcem ve srovnatelné zemi na jeho domácím trhu. Šetření prokázalo určité rozdíly ve výrobním procesu mezi thajskými a čínskými výrobci, spočívající v tom, že čínští výrobci používají jiné zařízení, které spotřebovává méně elektrické energie. Thajské prodejní ceny na domácím trhu byly proto upraveny směrem dolů o částku, která odráží uvedené rozdíly.
3.5 Vývozní cena
(36)
Všichni spolupracující čínští vyvážející výrobci prodávali výrobky na vývoz do Společenství buď přímo nezávislým odběratelům ve Společenství, nebo prostřednictvím společností se sídlem v ČLR nebo na Tchaj-wanu, které s nimi nejsou ve spojení. Vývozní ceny byly proto stanoveny na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(37)
S ohledem na všechny ostatní čínské vývozce Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozů uvedené v odpovědích dvou spolupracujících vyvážejících výrobců na dotazník bylo porovnáno s celkovým dumpingovým dovozem z ČLR, který byl odvozen z dovozních statistik Eurostatu. Zjištěný podíl spolupráce činil 74 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za nízkou. V důsledku toho byly vývozní ceny předběžně stanoveny na základě obchodních operací s nejvyšším dumpingovým rozpětím provedených jedním ze dvou spolupracujících čínských vyvážejících výrobců, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení.
3.6 Srovnání
(38)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(39)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. U všech společností, jichž se šetření týkalo (spolupracující vyvážející výrobci a výrobce ve srovnatelné zemi), byly provedeny úpravy týkající se rozdílů v nákladech na dopravu, námořní dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku, ve vedlejších nákladech, nákladech na balení, na úvěry a na provize, pokud byly použitelné a odůvodněné.
3.7 Dumpingová rozpětí
3.7.1 U spolupracujících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální zacházení
(40)
U společností, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, byl vážený průměr běžné hodnoty srovnán s váženým průměrem vývozní ceny podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(41)
Na tomto základě prozatímní vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Společenství před proclením činí:
Společnost
Prozatímní dumpingové rozpětí
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd. a Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.
36,5 %
3.7.2 U všech ostatních vyvážejících výrobců
(42)
Celostátní dumpingové rozpětí bylo vypočítáno srovnáním vývozní ceny stanovené způsobem uvedeným v 37. bodě odůvodnění a běžné hodnoty stanovené způsobem uvedeným v 35. bodě odůvodnění.
(43)
Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 39,7 % z ceny CIF na hranice Společenství před proclením.
4. ÚJMA
4.1 Vymezení výrobního odvětví Společenství
(44)
Jediný spolupracující výrobce ve Společenství představoval 100 % výroby glutamátu sodného ve Společenství v průběhu období šetření. Má se tudíž za to, že tvoří výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(45)
Jelikož výrobní odvětví Společenství tvoří pouze jediný výrobce, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí. Údaje v závorkách udávají záporné hodnoty.
(46)
Jelikož výrobce ve Společenství používá účetní období od 1. dubna do 31. března následujícího roku, všechny níže uvedené údaje jsou uvedeny pro účetní období (ÚO) místo pro kalendářní roky (např. ÚO2005 zahrnuje období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005). Údaje o dovozu jsou uvedeny na stejném srovnatelném základě.
4.2 Spotřeba Společenství
(47)
Spotřeba Společenství byla stanovena na základě objemů prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství, k nimž byl připočten dovoz z ČLR a ostatních třetích zemí, o nichž byly údaje získány z Eurostatu. Spotřeba glutamátu sodného ve Společenství se v období mezi ÚO2005 a ÚO2006 zvýšila, načež v ÚO2007 a období šetření trvale klesala. Celkově spotřeba v posuzovaném období poklesla o 4 %.
Tabulka 1
ÚO2005
ÚO2006
ÚO2007
OŠ
Spotřeba Společenství (v tunách)
Index
100
107
98
96
4.3 Dovoz do Společenství z ČLR
4.3.1 Objem a podíl na trhu
(48)
Objem dovozu z ČLR se značně zvýšil z 4 701 tun v ÚO2005 na 34 613 tun v období šetření, tj. o 636 % za celé posuzované období.
(49)
Odpovídající podíl na trhu byl v ÚO2005 v rozmezí od 3 % do 7 % a v průběhu posuzovaného období se zvýšil na 38 % až 43 %, a to navzdory poklesu spotřeby.
Tabulka 2
ÚO2005
ÚO2006
ÚO2007
OŠ
Dovoz z ČLR (v tunách)
4 701
11 376
34 254
34 613
Index
100
242
729
736
Podíl ČLR na trhu
Index
100
226
745
768
Zdroj: Dovezené množství podle údajů Eurostatu.
4.3.2 Jednotková prodejní cena
(50)
Průměrné ceny dovozu z ČLR v posuzovaném období kolísaly a celkově vykázaly mírný pokles o 2 %.
Tabulka 3
ÚO2005
ÚO2006
ÚO2007
OŠ
Ceny dovozu z ČLR (v EUR za tunu)
790
818
785
773
Index
100
104
99
98
Zdroj: Ceny dovozu podle údajů Eurostatu.
4.3.3 Cenové podbízení
(51)
Za účelem analýzy cenového podbízení byl vážený průměr prodejních cen podle typu výrobku výrobního odvětví Společenství pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Společenství, upravený na úroveň ceny ze závodu, srovnán s příslušnými váženými průměrnými cenami dotčeného dovozu, stanovenými na základě cen CIF, s příslušnou úpravou o cla a náklady po dovozu. Srovnání bylo provedeno po odečtení rabatů a slev.
(52)
Na základě výše popsané metodiky činil rozdíl mezi cenami, vyjádřený jako procentní podíl vážené průměrné ceny (ze závodu) výrobního odvětví Společenství, tj. rozpětí cenového podbízení, od 21 % do 24 %.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství
(53)
Ke zjištění hospodářské situace výrobního odvětví Společenství v průběhu posuzovaného období byly přezkoumány trendy u všech hospodářských činitelů uvedených v čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
4.4.1 Výrobní kapacita, výroba a vytížení kapacity
(54)
Výrobní kapacita se v ÚO2006 zvýšila o 5 %, načež v ÚO2007 následovalo další zvýšení o 3 procentní body, poté byla v období šetření kapacita stálá. Zvýšení výrobní kapacity bylo důsledkem nových investic, jak je objasněno v 60. bodě odůvodnění.
(55)
Výroba glutamátu sodného výrobním odvětvím Společenství se trvale snižovala a v posuzovaném období vykázala celkový pokles o 6 %. Údaje o výrobě pro ÚO2007 a období šetření odrážejí skutečnost, že výrobní odvětví Společenství muselo v roce 2006 výrobu na jeden měsíc zastavit.
(56)
V důsledku snížení objemu výroby se vytížení kapacity v posuzovaném období snížilo o 14 %.
Tabulka 4
ÚO2005
ÚO2006
ÚO2007
OŠ
Výrobní kapacita
Index
100
105
108
108
Výroba
Index
100
99
93
94
Vytížení kapacity
Index
100
95
86
86
Zdroj: Odpověď na dotazník.
4.4.2 Objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové ceny ve Společenství
(57)
Prodej glutamátu sodného ze strany výrobního odvětví Společenství nezávislým odběratelům na trhu Společenství se v ÚO2006 mírně zvýšil, načež v ÚO2007 vykázal mohutný pokles o 25 procentních bodů. V průběhu posuzovaného období činil pokles prodeje 24 %. Tento obrovský pokles objemu prodeje vedl v posuzovaném období k významnému snížení podílu na trhu o celkem 12,5 procentního bodu (z podílu na trhu ve výši 58,6 % v ÚO2005 na 46,1 % v období šetření).
(58)
Průměrné prodejní ceny odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Společenství v průběhu posuzovaného období vzrostly o 19 %. Nárůst byl dokonce ještě prudší v ÚO2007 (+ 23 %), načež v posledních 3 měsících období šetření došlo k mírnému poklesu cen. Zvýšení cen bylo nezbytné k pokrytí zvýšených nákladů na suroviny a ostatní vstupy. Navzdory skutečnosti, že se výrobnímu odvětví Společenství podařilo zvýšit efektivnost při výrobě glutamátu sodného, prodejní ceny nemohly v období šetření pokrýt výrobní náklady.
Tabulka 5
ÚO2005
ÚO2006
ÚO2007
OŠ
Objem prodeje
Index
100
101
76
76
Podíl na trhu
Index
100
94
77
79
Průměrné ceny
Index
100
106
123
119
Zdroj: Odpověď na dotazník.
4.4.3 Zásoby
(59)
V průběhu posuzovaného období zásoby vzrostly o 52 %. K tomuto zvýšení ve stavu zásob došlo v druhé polovině posuzovaného období a časově se shodovalo s velkým poklesem prodeje, který začal v ÚO2007. Na konci období šetření zůstala výše zásob na vysoké úrovni.
Tabulka 6
ÚO2005
ÚO2006
ÚO2007
OŠ
Zásoby
Index
100
101
153
152
Zdroj: Odpověď na dotazník.
4.4.4 Ziskovost, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost opatřit si kapitál
(60)
Prodej obdobného výrobku ze strany výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství nebyl v posuzovaném období ziskový. Na počátku tohoto období bylo nutno tuto situaci posuzovat v souvislosti se získáním společnosti Orsan S.A. společností Ajinomoto Foods Europe (AFE) a restrukturalizací, která v té době probíhala. Společnost Orsan S.A. byla ve špatné finanční situaci až do roku 2003 a společnost AFE přistoupila k hloubkové restrukturalizaci v zájmu snížení nákladů a zvýšení efektivnosti se zvláštními investicemi v roce 2004 a 2005. Účelem těchto investic bylo zvýšit výrobní kapacitu, vyvinout novou řadu výrobků a zvýšit energetickou účinnost. Skupina, do níž výrobní odvětví Společenství nyní náleží, převedla rovněž know-how, včetně nových a výkonnějších kmenů bakterií pro fermentační proces nezbytný k výrobě glutamátu sodného ve Společenství.
(61)
Ačkoliv investice pokračovaly rovněž v roce 2006 a 2007, výrobnímu odvětví Společenství se podařilo snížit ztráty zejména v průběhu období šetření v důsledku vyšších prodejních cen, rovněž však díky vyšší efektivnosti, pokud jde o využití surovin a energie. Další pohyb cen směrem nahoru však nebyl možný. Čínští výrobci byli na trhu Společenství stále více přítomni a rychle na tento trh pronikali. Výrobní odvětví Společenství proto v průběhu období šetření nadále zaznamenávalo značné ztráty z prodeje na trhu Společenství.
(62)
Návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku byla v průběhu celého posuzovaného období záporná, což odráželo výše uvedenou negativní tendenci ziskovosti.
(63)
Stejně jako u ostatních finančních ukazatelů byl v celém posuzovaném období peněžní tok vytvořený glutamátem sodným vyráběným a prodávaným v EU záporný.
(64)
Kromě finančních ztrát neexistovaly žádné signály, že by se výrobní odvětví Společenství, jakožto součást skupiny Ajinomoto, potýkalo s dalšími problémy, pokud jde o získání kapitálu na jeho činnost.
Tabulka 7
ÚO2005
ÚO2006
ÚO2007
OŠ
Ziskovost
Index
(100)
(103)
(66)
(75)
Investice
Index
100
211
65
51
Návratnost investic
Index
(100)
(92)
(63)
(67)
Peněžní tok
Index
(100)
(102)
(59)
(83)
Zdroj: Odpověď na dotazník.
4.4.5 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(65)
V posuzovaném období zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství poklesla o 9 %. Mzdy nejprve v ÚO2006 vzrostly o 6 % v porovnání s ÚO2005. V ÚO2007 a v období šetření se však mzdy snížily zpět na úroveň v ÚO2005.
(66)
Produktivita se v ÚO2006 zvýšila o 3 %, načež v ÚO2007 následoval mírný pokles. V období šetření produktivita opět vzrostla na stejnou úroveň jako v ÚO2006.
Tabulka 8
ÚO2005
ÚO2006
ÚO2007
OŠ
Zaměstnanost
Index
100
95
92
91
Mzdy
Index
100
106
100
100
Produktivita
Index
100
103
101
103
Zdroj: Odpověď na dotazník.
4.4.6 Růst
(67)
Zatímco spotřeba ve Společenství v posuzovaném období poklesla o 4 %, objem prodeje výrobního odvětví Společenství se snížil o 24 %. To vedlo k úbytku podílu výrobního odvětví Společenství na trhu v průběhu posuzovaného období o 12,5 procentního bodu.
4.4.7 Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu
(68)
Dumpingová rozpětí pro vývozce v ČLR jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu a jsou významně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.
(69)
Nic nenasvědčuje tomu, že by výrobní odvětví Společenství překonávalo účinky dřívějšího dumpingu. Je nutno poznamenat, že se na dovoz glutamátu sodného od roku 2003 nevztahovala žádná opatření.
4.5 Závěr o újmě
(70)
Většina ukazatelů újmy týkajících se výrobního odvětví Společenství se v průběhu posuzovaného období vyvíjela negativně. Výroba poklesla o 6 % a vytížení kapacity o 14 %. Ačkoliv se spotřeba na trhu Společenství snížila o 4 %, objem prodeje výrobního odvětví Společenství poklesl podstatně více, tj. o 24 %, což znamenalo úbytek podílu na trhu o 12,5 procentního bodu. Ostatní ukazatele újmy, například zásoby a zaměstnanost, se v průběhu posuzovaného období rovněž vyvíjely negativně.
(71)
Šetření prokázalo, že ceny levného čínského dovozu byly v průběhu období šetření nižší než ceny výrobního odvětví Společenství až o 24 %. Prodejní ceny výrobního odvětví Společenství vzrostly během posuzovaného období kvůli růstu nákladů o 19 %, důsledkem však byl pokles objemu prodeje a úbytek podílu na trhu. Z toho důvodu se ostatní ukazatele finanční újmy, včetně návratnosti investic, peněžního toku a ziskovosti, v průběhu posuzovaného období vyvíjely rovněž negativně.
(72)
Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
5.1 Úvod
(73)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz glutamátu sodného pocházející z ČLR způsobily výrobnímu odvětví Společenství újmu natolik velkou, že ji lze označit za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
5.2 Účinek dumpingového dovozu
(74)
V posuzovaném období se levný dumpingový dovoz z ČLR zvýšil více než sedmkrát, pokud jde o objem, což vedlo ke zvýšení podílu čínského glutamátu sodného na trhu Společenství z rozmezí od 3 % do 7 % v ÚO2005 na rozmezí od 38 % do 43 % v období šetření. Současně byli čínští vývozci jedinými účastníky na trhu, kteří snížili své prodejní ceny. Z dostupných informací vyplývá, že výrobce ve Společenství i vývozci z ostatních třetích zemí své ceny zvyšovali kvůli růstu výrobních nákladů (zejména růst cen surovin a energie).
(75)
Tento nárůst dovozu z ČLR se časově shoduje se zhoršením situace výrobního odvětví Společenství. Ve ÚO2006 se objem dovozu z ČLR zvýšil o 142 %, zatímco objem prodeje Společenství vzrostl o 1 %. Ve ÚO2007 vzrostl objem dovozu z ČLR o dalších 201 % a prodejní ceny klesly o 4 %, zatímco se objem prodeje výrobního odvětví Společenství snížil o 25 procentních bodů. Výrobní odvětví Společenství proto v průběhu období šetření zaznamenalo pokles objemu prodeje na trhu Společenství a následný úbytek podílu na trhu ve výši 12,5 procentního bodu. Stlačení cen dumpingovým čínským dovozem výrobnímu odvětví Společenství neumožnilo zvýšit prodejní ceny na úroveň, která by odstranila ztráty a dále zlepšila jeho finanční situaci.
(76)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z ČLR, jehož ceny byly v průběhu období šetření významně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství a jehož objem značně vzrostl, hrály rozhodující úlohu, pokud jde o újmu způsobenou výrobnímu odvětví Společenství, která se v průběhu období šetření projevila v jeho špatné finanční situaci a zhoršení ostatních ukazatelů újmy a rovněž v úbytku podílu na trhu.
5.3 Účinek ostatních činitelů
5.3.1 Dovoz z ostatních třetích zemí
(77)
Dovoz z třetích zemí, jichž se toto šetření netýkalo, poklesly v posuzovaném období o 65 %, což mělo za následek úbytek podílu na trhu v rozmezí od 35 % do 40 % v ÚO2005 na 10 % až 15 % v období šetření. Ceny uvedeného dovozu v posuzovaném období vzrostly o 20 %, což odpovídalo vývoji cen výrobního odvětví Společenství.
(78)
Vývoj objemu a cen dovozu z ostatních třetích zemí v období od ÚO2005 do období šetření:
Tabulka 9
Ostatní třetí země
ÚO2005
ÚO2006
ÚO2007
OŠ
Celkový dovoz
(v tunách)
31 910
30 926
13 080
11 225
Index
100
97
41
35
Zdroj: Eurostat
Ostatní třetí země
ÚO2005
ÚO2006
ÚO2007
OŠ
Průměrná cena veškerého dovozu
(v EUR za tunu)
789
831
976
945
Index
100
105
124
120
Zdroj: Eurostat
(79)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí neporušil příčinnou souvislost mezi zjištěným dumpingem a podstatnou újmou, kterou výrobnímu odvětví Společenství přivodil dumpingový dovoz z ČLR.
5.3.2 Vývoj poptávky
(80)
Co se týče vývoje poptávky, spotřeba glutamátu sodného ve Společenství se mezi ÚO2005 a obdobím šetření snížila. Tento pokles však nebyl významný (- 4 %) a nemůže objasnit snížení objemu prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství o 24 %. Je nutno zdůraznit, že v průběhu posuzovaného období výrobní odvětví Společenství přišlo o podíl na trhu ve výši 12,5 procentního bodu a tento prodej nahradil dumpingový dovoz pocházející z ČLR. Podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, nemůže být proto přičítána snížení poptávky na trhu Společenství.
5.3.3 Vývozní výkonnost a produktivita výrobního odvětví Společenství
(81)
V rozporu s tvrzeními některých zúčastněných stran, podle nichž může být příčinou způsobené újmy nedostatečná vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství, je nutno podotknout, že se v průběhu posuzovaného období prodej na vývoz zvýšil o více než 50 %. Tvrzení je proto nutno odmítnout.
(82)
Pokud jde o činitel produktivity, je třeba uvést, že se v průběhu posuzovaného období výrobnímu odvětví Společenství podařilo snížit fixní náklady a náklady na pracovní sílu a zvýšit produktivitu na zaměstnance.
(83)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje závěr, že vývozní výkonnost ani údajné snížení produktivity výrobního odvětví Společenství nepřispěly ke zhoršení jeho situace v období šetření.
5.3.4 Kolísání měnových kurzů
(84)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že dovozu glutamátu sodného do Evropského společenství napomohlo oslabení USD vůči EUR. Bylo skutečně zjištěno, že velká většina dovozních transakcí z ČLR do Evropského společenství je fakturována v USD.
(85)
Je třeba připomenout, že šetření musí prokázat, zda podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství způsobil dumpingový dovoz (z hlediska ceny a objemu), nebo zda je ona podstatná újma důsledkem jiných činitelů. Proto musí být podle čl. 3 odst. 6 základního nařízení doloženo, že újmu působí cenová hladina dumpingového dovozu. Hovoří se tedy pouze o rozdílu mezi cenami, a neexistuje tudíž žádná povinnost analyzovat činitele, které mají dopad na výši těchto cen.
(86)
V praxi se dopad dumpingového dovozu na ceny výrobního odvětví Společenství zjišťuje tak, že se stanoví cenové podbízení, snižování a stlačování cen. Za tím účelem se porovnávají dumpingové vývozní ceny a prodejní ceny výrobního odvětví Společenství, přičemž vývozní ceny použité pro stanovení újmy se musí někdy přepočítat na jinou měnu v zájmu vytvoření porovnatelného základu. Proto použití směnných kurzů v této souvislosti pouze zajišťuje stanovení cenového rozdílu na porovnatelném základě. Z toho plyne, že směnný kurz nemůže v zásadě být dalším činitelem způsobujícím újmu.
(87)
Výše uvedené je v souladu se zněním čl. 3 odst. 7 základního nařízení, které odkazuje na jiné známé činitele, než je dumpingový dovoz. Mezi jinými známými činiteli se neuvádí v tomto článku žádný činitel, který ovlivňuje výši dumpingového dovozu. Souhrnně řečeno, jestliže se jedná o dumpingový dovoz, a i kdyby tento dovoz těžil z příznivého vývoje směnných kurzů, nelze vývoj směnného kurzu považovat za dalšího činitele způsobujícího újmu.
(88)
Analýzu činitelů ovlivňujících cenu dumpingového dovozu, například kolísání směnného kurzu, nelze tudíž považovat za průkaznou a taková analýza by šla nad rámec povinností plynoucích ze základního nařízení.
(89)
V každém případě - a aniž by bylo dotčeno výše uvedené - i při použití směnného kurzu platného na počátku ÚO2005 jsou ceny dovozu z ČLR značně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Toto významné rozpětí cenového podbízení proto nelze vysvětlit změnou směnného kurzu EUR vůči USD v posuzovaném období.
(90)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje předběžný závěr, že zhodnocení EUR vůči USD není činitelem, který postačuje k porušení příčinné souvislosti mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
5.3.5 Dovoz výrobního odvětví Společenství
(91)
Některé zúčastněné strany uvedly, že výrobní odvětví Společenství dováželo glutamát sodný ze svých výrobních závodů ve spojení, které se nenacházejí v Číně, mají však sídlo mimo Společenství, což mělo dopad na jeho objem prodeje glutamátu sodného vyrobeného ve Společenství.
(92)
Šetření prokázalo, že po nabytí společnosti Orsan výrobní odvětví Společenství reorganizovalo svou prodejní strukturu/kanály ve Společenství. Téměř veškerý glutamát sodný prodaný na trhu Společenství výrobním odvětvím Společenství v období šetření byl vyroben jediným výrobcem ve Společenství. Prodej glutamátu sodného na trhu Společenství pocházejícího od vývozců ve spojení s výrobním odvětvím Společenství v zemích mimo Společenství se v posuzovaném období trvale a značně snižoval.
(93)
Některé zúčastněné strany rovněž tvrdily, že samotné výrobní odvětví Společenství nebo jiné společnosti skupiny Ajinomoto jsou ve spojení s čínskými výrobci glutamátu sodného, kteří vyvážejí dotčený výrobek do Společenství. Uvádělo se, že vývoz do Společenství těchto společností ve spojení způsobil újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. Tvrdilo se rovněž, že za cenovou politiku těchto čínských vývozců odpovídá samotná skupina Ajinomoto.
(94)
Šetření prokázalo, že v případě jedné čínské společnosti, která je údajně ve spojení se skupinou Ajinomoto, tento vztah přestal existovat před obdobím šetření. Mimoto bylo zjištěno, že prodej této společnosti na vývoz do Společenství byl v letech před obdobím šetření zanedbatelný. V případě dalších dvou čínských výrobců glutamátu sodného, kteří jsou ve spojení s jediným výrobcem ve Společenství, bylo zjištěno, že jejich vývoz do Společenství nebyl v období šetření významný. V tomto ohledu se skutečnost, že skupina Ajinomoto může odpovídat za cenovou politiku těchto společností, nepovažovala za důležitou.
(95)
Předběžně byl proto vyvozen závěr, že dovoz výrobního odvětví Společenství od stran ve spojení mimo Společenství nepřispěl k podstatné újmě, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo.
5.3.6 Nový režim cukru
(96)
Tvrzení některých zúčastněných stran ohledně nepříznivého dopadu nového režimu cukru Společenství (a z něho vyplývajícího růstu cen cukru) na výrobní náklady výrobního odvětví Společenství nebylo potvrzeno. Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Společenství využívalo dlouhodobých smluv podepsaných dlouho před zavedením nového režimu, které zajistily, že kupní cena cukru byla po většinu posuzovaného období nízká. V druhé části období šetření se po zavedení nového režimu cukru kupní ceny cukru mírně zvýšily, tento dopad byl však částečně vyrovnán vývojem účinnější fermentační technologie. Výtěžek z fermentace se v období šetření zvýšil a v porovnání s průměrným výtěžkem čínských výrobců je vysoký. To znamená, že na tunu glutamátu sodného potřebuje výrobce ve Společenství v porovnání s čínskými výrobci podstatně méně cukru.
5.3.7 Rozdíl v základních surovinách
(97)
Glutamát sodný se ve Společenství vyrábí z cukrové melasy, zatímco v Číně z kukuřičného nebo rýžového škrobu. Některé zúčastněné strany tvrdily, že vývoj cen těchto surovin mohl čínským výrobcům poskytnout komparativní výhodu. Ze srovnání cen nákladů na suroviny potřebné k výrobě stejného množství glutamátu sodného však vyplývá, že existuje komparativní výhoda při výrobě glutamátu sodného z melasy. Na základě dostupných informací existují signály, že tato komparativní výhoda se v průběhu období šetření ještě zvýšila po prudkém nárůstu cen kukuřice, a to mezinárodně i na čínském trhu. Kvůli dumpingu čínských výrobků však tato komparativní výhoda nevedla u glutamátu sodného vyráběného z melasy výrobním odvětvím Společenství k získání podílu na trhu.
(98)
Předběžně se proto vyvozuje závěr, že rozdíl v surovinách používaných výrobním odvětvím Společenství v porovnání se surovinami, které používají čínští vyvážející výrobci, nepřispěl k podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
5.4 Závěr o příčinných souvislostech
(99)
Výše uvedená analýza prokázala, že se mezi ÚO2005 a obdobím šetření podstatně zvýšil objem dovozu pocházejícího z ČLR i jeho podíl na trhu spolu s vysokou úrovní cenového podbízení v průběhu období šetření. Toto zvýšení podílu levného dovozu z ČLR na trhu se časově shodovalo s významným poklesem podílu výrobního odvětví Společenství na trhu, který spolu s tlakem na snižování cen vedl mimo jiné k značným ztrátám výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období. Na druhou stranu bylo při zkoumání ostatních činitelů, které mohly výrobnímu odvětví Společenství způsobit újmu, zjištěno, že žádný z těchto činitelů nemohl mít významný nepříznivý dopad.
(100)
Na základě výše provedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Společenství náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
6. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
6.1 Předběžná poznámka
(101)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství přijímat antidumpingová opatření. Při zjišťování zájmu Společenství se vycházelo z vyhodnocení všech různých relevantních zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Společenství, dodavatelů surovin, dovozců, a uživatelů dotčeného výrobku.
6.2 Výrobní odvětví Společenství
6.2.1 Povaha a struktura výrobního odvětví Společenství
(102)
Výrobní odvětví Společenství se skládá z jediného výrobce se sídlem ve Francii. Společnost vlastní skupina Ajinomoto, která se celosvětově podílí (kromě jiných činností) na výrobě a prodeji glutamátu sodného. Výrobní odvětví Společenství nakupovalo suroviny od dodavatelů ve Společenství, mělo tudíž vliv na úroveň zaměstnanosti dodavatelů surovin.
6.2.2 Účinky uložení nebo neuložení opatření na výrobní odvětví Společenství
(103)
Výrobní odvětví Společenství od ÚO2005 investovalo do hloubkové restrukturalizace v zájmu snížení nákladů, lze proto usuzovat, že je životaschopné. Avšak vzhledem k dumpingovému dovozu došlo k újmě v podobě významného poklesu objemu prodeje a nedostatečného růstu prodejní ceny, což vedlo k značným finančním ztrátám výrobního odvětví Společenství. Očekává se, že po uložení antidumpingových cel se objem glutamátu sodného prodávaného výrobním odvětvím zvýší a do jisté míry vzrostou rovněž jeho ceny na trhu Společenství. To by výrobnímu odvětví Společenství umožnilo dosáhnout přijatelné úrovně ziskovosti.
(104)
Má se za to, že uložení opatření obnoví spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Je třeba poznamenat, že ztráty výrobního odvětví Společenství jsou výsledkem obtížné soutěže s levným dumpingovým dovozem z ČLR. Uložení antidumpingových opatření pravděpodobně výrobnímu odvětví Společenství umožní znovu získat alespoň část ztraceného podílu na trhu, což bude mít příznivý vliv na ziskovost.
(105)
Jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Nebudou-li uložena opatření, situace výrobního odvětví Společenství se bude pravděpodobně dále zhoršovat, což naruší příznivé účinky investic uskutečněných v posledních letech. Stlačování cen dumpingovým dovozem by i nadále bránilo úspěšnosti veškerých snah výrobního odvětví Společenství, zejména snahy o návrat k ziskovosti. Nepřijetí opatření by ohrozilo dlouhodobou existenci výrobního odvětví.
(106)
Závěrem lze uvést, že se očekává, že by opatření výrobnímu odvětví Společenství účinně poskytla příležitost překonat dumping působící újmu, který byl zjištěn v rámci tohoto šetření.
6.3 Dovozci
(107)
Při šetření spolupracovali celkem tři dovozci a všichni byli proti uložení antidumpingových opatření. Na uvedené dovozce připadalo v období šetření přibližně 46 % celkového dovozu z ČLR do Společenství a přibližně 19 % spotřeby glutamátu sodného ve Společenství.
(108)
Na základě předběžných zjištění byl vyvozen závěr, že dopad zavedení antidumpingových opatření by byl u dvou spolupracujících dovozců zanedbatelný. U zbývajícího spolupracujícího dovozce z předběžných údajů vyplývá, že na glutamát sodný připadá rozpětí 7 % až 12 % jeho obratu. Tato společnost zaměstnává méně než pět osob přímo v části svého podnikání v oblasti glutamátu sodného. Zisk společnosti z prodeje glutamátu sodného je nízký. Vzhledem k těmto skutečnostem by dopad uložení antidumpingového cla neměl být zanedbatelný. Očekávaný účinek uložení opatření však povede ke zvýšení cen glutamátu sodného (ze všech zdrojů) na trhu Společenství. Tento dovozce by proto měl být schopen přenést celý nebo téměř celý růst plynoucí z uložení antidumpingových opatření, aniž by to mělo významný dopad na jeho celkový zisk.
(109)
Za této situace se vyvozuje předběžný závěr, že na základě poskytnutých informací nebude mít účinek antidumpingových opatření (bude-li vůbec existovat) s největší pravděpodobností žádný závažný dopad na dovozce.
6.4 Uživatelé
(110)
Při šetření spolupracovaly celkem čtyři uživatelské společnosti, na něž připadá 18 % dovozu glutamátu sodného z ČLR. Tyto společnosti působí v potravinářském průmyslu a v odvětví kosmetických přípravků pro osobní hygienu.
(111)
Dva spolupracující uživatelé působí v potravinářském průmyslu. Celkem na tyto dvě společnosti v období šetření připadlo přibližně 17 % dovozu glutamátu sodného z ČLR. Je nutno podotknout, že obě společnosti pořizují významná množství od výrobního odvětví Společenství a i z jiných zdrojů. Zmínit je nutno rovněž to, že na činnosti související s glutamátem sodným připadá pouze malá část celkové činnosti obou společností. U jedné společnosti s velmi malým množstvím dovozu glutamátu sodného z ČLR během období šetření bude dopad uložení případných opatření zanedbatelný. U druhé společnosti bude dopad možného uložení opatření dále prověřen.
(112)
Co se týče dalších dvou spolupracujících uživatelů, bylo zjištěno, že na ně v období šetření připadlo pouze 1 % dovozu z Číny. Za této situace se usoudilo, že uložení antidumpingových opatření nebude mít závažný účinek na finanční situaci těchto společností.
(113)
Za této situace se vyvozuje předběžný závěr, že na základě poskytnutých informací nebude mít účinek antidumpingových opatření (bude-li vůbec existovat) s největší pravděpodobností žádný závažný dopad na uživatele.
6.5 Dodavatelé surovin
(114)
Na dotazník odpověděli dva dodavatelé, kteří podpořili uložení antidumpingových opatření. Jeden z nich je dodavatelem suroviny, a to cukrové melasy, pro výrobní odvětví Společenství. Na cukrovou melasu, kterou tato společnost dodává výrobnímu odvětví Společenství, připadá přibližně 5 % obratu společnosti. Pokud antidumpingová opatření nebudou uložena, existuje riziko (jak bylo uvedeno výše), že bude ohrožena dlouhodobá existence výrobního odvětví Společenství. Pokud by k tomu došlo, mělo by to jednoznačný nepříznivý dopad na situaci dodavatelů surovin pro výrobní odvětví Společenství.
(115)
Co se týče druhého dodavatele, jeho situace bude dále prověřena po uložení prozatímních opatření.
(116)
Nebudou-li opatření uložena, prodej výrobního odvětví Společenství bude dále klesat, což povede k tomu, že se sníží rovněž jeho poptávka po surovinách. To bude mít s největší pravděpodobností nepříznivý vliv na ziskovost dodavatelů surovin.
6.6 Narušení hospodářské soutěže a obchodu
(117)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že skupina Ajinomoto může mít dominantní postavení nejen na trhu Společenství, nýbrž rovněž na světovém trhu. Tyto zúčastněné strany uvedly, že nehledě na čínské konkurenty skupina Ajinomoto ve skutečnosti monopolizuje výrobu glutamátu sodného ve světě. Je však nutno zdůraznit, že na základě informací, které poskytla jedna ze zúčastněných stran, jež uvedly toto tvrzení, na výrobu glutamátu sodného ze strany jiných než čínských výrobců a skupiny Ajinomoto dosud připadá více než 500 000 tun (což je více než celková výroba glutamátu sodného ve skupině Ajinomoto).
(118)
Co se týká trhu Společenství, pokud budou uložena antidumpingová opatření, dotčení čínští vyvážející výrobci budou vzhledem k svému silnému postavení na trhu pravděpodobně nadále prodávat své výrobky, ačkoli za ceny, které nejsou dumpingové. Je rovněž pravděpodobné, že na trhu Společenství bude existovat dostatečný počet velkých konkurentů, včetně výrobců v Indonésii, Jižní Koreji, Vietnamu, Brazílii a na Tchaj-wanu. Je nutno zdůraznit, že na počátku posuzovaného období připadalo na dovoz z těchto zdrojů 31,4 % trhu Společenství a tento podíl se významně snížil kvůli dumpingovému dovozu z ČLR. Je proto pravděpodobné, že uživatelé si budou moci nadále vybírat z různých dodavatelů glutamátu sodného. Pokud by však nebyla opatření uložena, budoucnost výrobního odvětví Společenství by byla ohrožena. Jeho zánik by významně omezil hospodářskou soutěž na trhu Společenství.
6.7 Závěr o zájmu Společenství
(119)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že v tomto případě neexistují žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových cel.
7. NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(120)
Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Společenství by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo působení další újmy výrobnímu odvětví Společenství ze strany dumpingového dovozu.
(121)
Pro stanovení výše cla byla vzata v úvahu zjištěná dumpingová rozpětí a výše cla potřebná k odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.
(122)
Jelikož výrobnímu odvětví Společenství vznikaly finanční ztráty v průběhu celého posuzovaného období, byl zisk dosažitelný při neexistenci dumpingového dovozu založen na ziskových rozpětích u obdobného výrobku, kterých v posuzovaném období dosáhli výrobci glutamátu sodného v zemích, v nichž neexistoval čínský dumpingový dovoz (Tchaj-wan a Thajsko). Na tomto základě bylo zjištěno, že ziskové rozpětí ve výši 5 % z obratu lze pokládat za přiměřené minimum, které by mohlo výrobní odvětví Společenství očekávat při neexistenci dumpingu působícího újmu. Potřebné zvýšení ceny pak bylo stanoveno srovnáním vážené průměrné dovozní ceny, zjištěné pro účely výpočtu cenového podbízení, s cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, která by nepůsobila újmu. Tato cena nepůsobící újmu byla získána úpravou prodejní ceny výrobního odvětví Společenství o skutečnou ztrátu vzniklou během období šetření a připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí. Rozdíly v tomto srovnání byly poté vyjádřeny jako procentní podíl z celkové dovozní hodnoty CIF.
7.2 Prozatímní opatření
(123)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová cla z dovozu pocházejícího z ČLR, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.
(124)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.
(125)
Navrhovaná antidumpingová cla:
Společnost
Rozpětí pro odstranění újmy
Dumpingové rozpětí
Sazba antidumpingového cla
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd. a Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
54,8 %
33,8 %
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd
60,4 %
36,5 %
36,5 %
Všechny ostatní společnosti
63,7 %
39,7 %
39,7 %
8. POSKYTNUTÍ INFORMACÍ
(126)
Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Pro účely případných konečných zjištění bude možná nutné prozatímní zjištění přehodnotit,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného kódu KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010) pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením se pro výrobky vyrobené společnostmi uvedenými níže stanoví takto:
Společnost
Sazba antidumpingového cla (%)
Doplňkový kód Taric
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd. a Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.
36,5
A884
Všechny ostatní společnosti
39,7
A999
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu ve Společenství podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
1. Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 384/96, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
2. Podle čl. 21 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 384/96 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 3. června 2008.
REGLAMENTO (CE) N o 492/2008 DE LA COMISIÓN
de 3 de junio de 2008
por el que se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de glutamato monosódico originario de la República Popular China
LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 384/96 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 7,
Previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
1.1. Inicio
(1)
El 5 de septiembre de 2007 la Comisión comunicó, mediante un anuncio («el anuncio de inicio») publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea (2), el inicio de un procedimiento antidumping relativo a las importaciones en la Comunidad de glutamato monosódico originario de la República Popular China («China» o «el país afectado»).
(2)
El procedimiento se inició a consecuencia de una denuncia presentada el 23 de julio de 2007 por Ajinomoto Foods Europe S.A.S., que representa la producción comunitaria total de glutamato monosódico. La denuncia incluía indicios razonables de la existencia del dumping de dicho producto y del importante perjuicio derivado sufrido por el único productor de la Comunidad, que se consideraron suficientes para justificar el inicio de un procedimiento antidumping.
1.2. Partes afectadas por el procedimiento
(3)
La Comisión comunicó oficialmente el inicio del procedimiento al denunciante, los productores exportadores, los importadores, los proveedores y los usuarios notoriamente afectados, así como a los representantes de los países afectados por el inicio del procedimiento. Se dio a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer sus puntos de vista por escrito y de solicitar una audiencia en el plazo establecido en el anuncio de inicio.
(4)
El denunciante, los productores exportadores, los importadores, las asociaciones de proveedores y los usuarios dieron a conocer sus puntos de vista. Se concedió una audiencia a todas las partes interesadas que lo solicitaron y que demostraron que existían razones específicas por las que debían ser oídas.
(5)
En el anuncio de inicio la Comisión indicó que, dado el número aparentemente grande de productores exportadores en China y de importadores en la Comunidad, la investigación podría efectuarse mediante muestreo. No obstante, el número de productores exportadores de China y de importadores de la Comunidad que se mostraron dispuestos a cooperar fue menor que el estimado, por lo cual se decidió que el muestreo no era necesario.
(6)
A fin de permitir a los productores exportadores de China que así lo desearan presentar una solicitud de concesión de trato de economía de mercado o de trato individual, la Comisión envió los formularios oportunos a los productores exportadores notoriamente afectados, así como a las autoridades chinas.
(7)
La Comisión envió cuestionarios a todas las partes notoriamente afectadas y a todas las demás empresas que se dieron a conocer en los plazos establecidos en el anuncio de inicio, a saber, al único productor comunitario, 22 importadores y 27 usuarios del producto en cuestión, así como a dos proveedores de materias primas.
(8)
Respondieron al cuestionario el productor comunitario denunciante, tres importadores no vinculados, cuatro usuarios y dos proveedores.
(9)
Por lo que se refiere al país afectado por la presente investigación, la Comisión recibió respuesta de tres productores exportadores de China.
(10)
La Comisión recabó y comprobó toda la información que consideró necesaria para determinar provisionalmente el dumping, el perjuicio resultante y el interés de la Comunidad. Se llevaron a cabo inspecciones in situ en las instalaciones de las siguientes empresas:
a)
Productores establecidos en la Comunidad
-
Ajinomoto Foods Europe S.A.S, Nesle, Francia y su operador comercial vinculado Ajinomoto Foods Deutschland, Hamburgo, Alemania.
b)
Usuarios comunitarios
Un usuario solicitó, con arreglo al artículo 19 del Reglamento de base, que no se publicasen detalles referentes a sus datos, ya que la publicación de los mismos tendría un efecto considerablemente perjudicial para él. Se consideró que esta solicitud estaba suficientemente justificada, por lo que se le dio una respuesta favorable.
-
Nestlé, Vevey, Suiza.
-
Unilever, Neuhausen, Suiza.
c)
Importadores de la Comunidad
-
Omya Peralta GmbH, Hamburgo, Alemania.
-
Helm AG, Hamburgo, Alemania.
-
Standard sp z.o.o., Lublin, Polonia.
d)
Productores exportadores y empresas vinculadas en China
1)
Meihua Group
-
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, Bazhou, Hebei.
-
Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd, Tongliao, Neimenggu, Inner Mongolia.
-
Tongliao Jianlong Hyperacidity Co., Ltd, Tongliao, Neimenggu, Inner Mongolia.
-
Langfang Jianlong Hyperacidity, Bazhou, Hebei.
2)
LingHua Group
-
Shandong Linghua MSG Incorporated Company, Jining, Shandog. Se han planificado visitas de inspección de otras dos empresas del grupo.
-
Shangong Lingwei Seasoning Co., Ltd, Jining, Shandog.
-
Jining Jusheng Gourmet Powder Food Co., Ltd, Jining, Shandog tuvieron que abandonarse por los motivos expuestos en los considerandos 15 a 18.
3)
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd, Jianyang, Fujian
e)
Productor del país análogo
-
Ajinomoto Co. (Thailand) Ltd, Bangkok, Tailandia.
1.3. Período de investigación
(11)
El período de investigación del dumping y el perjuicio fue el comprendido entre el 1 de julio de 2006 y el 30 de junio de 2007 («PI»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio abarcó desde abril de 2004 hasta el final del PI («el período considerado»).
2. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTOS SIMILARES
2.1. Producto afectado
(12)
El glutamato monosódico exportado a la Comunidad y originario de China («el producto afectado») es un aditivo alimentario que se utiliza principalmente para realzar los sabores de sopas, caldos, preparaciones de pescado y carne y comidas precocinadas. También se utiliza en el sector de los cosméticos para la higiene personal. Este producto se clasifica normalmente en el código ex 2922 42 00 de la NC.
(13)
El glutamato monosódico está disponible en envases de distintos tamaños, desde paquetes de 0,5 gramos para el consumo hasta grandes sacos a granel de 1 000 kilos. Los tamaños más pequeños los venden los minoristas a los consumidores, mientras que los tamaños de 25 kilos y más se destinan a los usuarios industriales. Además, existen distintos grados de pureza. Sin embargo, las características del glutamato monosódico no varían en función de los distintos tipos de embalaje o grados de pureza.
2.2. Producto similar
(14)
No se encontraron diferencias entre el producto afectado y el glutamato monosódico producido por la industria de la Comunidad y vendido en el mercado comunitario. China es una economía en transición y, como se indica en los considerandos 30 a 34, el valor normal tuvo que establecerse a partir de datos obtenidos en un tercer país de economía de mercado. Con arreglo a la información disponible, el glutamato monosódico producido y vendido en el tercer país de economía de mercado tiene las mismas características físicas y químicas básicas que el glutamato monosódico producido en China y exportado a la Comunidad. Por tanto, se concluye provisionalmente que todos los tipos de glutamato monosódico se consideran similares en el sentido del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
3. DUMPING
3.1. Aplicación del artículo 18 del Reglamento de base
(15)
Por lo que se refiere a uno de los productores exportadores, el primer día de la inspección in situ se pudo determinar que había manipulado la información presentada en relación con sus ventas de exportación, que se consideró información falsa y engañosa de conformidad con el artículo 18, apartado 1, del Reglamento de base.
(16)
Habida cuenta de este hallazgo, se interrumpió la inspección y se notificó a la empresa que, de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base, los resultados (provisionales o definitivos, positivos o negativos) se basarían en los datos disponibles, y se le dio la oportunidad de presentar observaciones.
(17)
En su respuesta la empresa no impugnó los resultados de la investigación en relación con la falsificación de documentos, ni presentó objeciones respecto de la aplicación del artículo 18 del Reglamento de base.
(18)
En estas condiciones, se ignoró la información presentada por el productor exportador en cuestión y se utilizaron los datos disponibles.
3.2. Trato de economía de mercado
(19)
Conforme al artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base, en las investigaciones antidumping referentes a importaciones procedentes de China, el valor normal se fijará de conformidad con los apartados 1 a 6 de dicho artículo, para aquellos productores exportadores para los que se haya demostrado que cumplen los criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base, es decir, cuando se haya demostrado que prevalecen condiciones de economía de mercado en relación con la fabricación y venta del producto similar. De manera sucinta, y solo para facilitar la consulta, a continuación se resumen los criterios para la concesión del trato de economía de mercado:
1)
las decisiones y los costes empresariales se adoptan en función de las condiciones de mercado, y sin interferencias significativas del Estado;
2)
las empresas poseen un solo juego de libros contables básicos que se utilizan a todos los efectos y que son auditados con la adecuada independencia conforme a las normas internacionales de contabilidad («NIC»);
3)
no se producen distorsiones significativas heredadas de un anterior sistema económico no sujeto a las leyes del mercado;
4)
las leyes relativas a la quiebra y la propiedad garantizan la estabilidad y la seguridad jurídica;
5)
los cambios de divisa se efectúan al tipo del mercado.
(20)
Tres productores exportadores chinos solicitaron el trato de economía de mercado de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base y respondieron al formulario de solicitud de trato de economía de mercado dentro de los plazos fijados.
(21)
Con respecto a un productor exportador chino se tuvo que aplicar el artículo 18 del Reglamento de base (véanse los considerandos 15 a 18).
(22)
La inspección puso de manifiesto que los dos productores exportadores chinos restantes no cumplían los cinco requisitos para el trato de economía de mercado.
(23)
La inspección puso de manifiesto la incapacidad de un productor exportador chino (grupo Meihua, formado por cinco empresas) para demostrar que cumplía los criterios dos y tres mencionados anteriormente. En primer lugar, el grupo Meihua no presentó unos estados financieros consolidados auditados conformes a las NIC 27, ni en su formulario de solicitud trato de economía de mercado ni durante la visita de inspección. La investigación mostró que, puesto que se realizaba un gran número de transacciones en el grupo, únicamente unos estados financieros consolidados auditados, en los que se hubiera eliminado completamente los saldos, las transacciones, los ingresos y los gastos internos del grupo, permitirían obtener un informe claro del grupo. El grupo Meihua solo presentó los estados financieros consolidados auditados mucho después de finalizada la visita de inspección, por lo que la Comisión no pudo verificar la información que contenían estas cuentas ni obtener una visión clara de la situación financiera del grupo. Además, se demostró que las cuentas de las empresas individuales no eran conformes a las NIC 1 y NIC 18, puesto que la empresa matriz compensaba ingresos y gastos y esta compensación era de carácter material. En vista de estos incumplimientos de las NIC y del hecho de que estos no se mencionaban siquiera en los informes de auditoría, se considera que el grupo Meihua no demostró que sus documentos contables se habían auditado de conformidad con las mencionadas normas (criterio dos).
(24)
En segundo lugar, sobre la base de las cuentas individuales de las empresas del grupo inspeccionadas durante la visita de inspección y sobre la base de la información no comprobada mencionada anteriormente, se detectaron importantes distorsiones en la situación financiera tanto de las empresas como del grupo. Se detectó la existencia de importantes empréstitos exentos de intereses, que resultaron en un importante saldo negativo del capital de explotación y en unos costes financieros potencialmente elevados que no se reflejaban en los libros contables de las empresas individuales ni del grupo (criterio tres).
(25)
La segunda empresa, Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co. Ltd, no pudo demostrar que cumplía los criterios uno a tres. En primer lugar, sus decisiones no se tomaban en respuesta a las señales del mercado sin una interferencia estatal significativa, especialmente porque el Estado estaba sobrerrepresentado en el consejo de administración y porque la empresa realizaba un importante número de transacciones dudosas con empresas estatales (préstamo con el estado con una tasa dos veces superior a la del mercado, adelantos a empresas estatales sin ninguna justificación) (criterio uno). En segundo lugar, no pudo documentar que disponía de un único juego de libros contables básicos preparados y auditados de conformidad con las NIC, ya que se demostró que la contabilidad no era conforme a los requisitos de la NIC 1 ni de la NIC 18 puesto que la empresa compensaba: i) cuentas deudoras con cuentas acreedoras, y ii) ingresos y gastos. Ambos tipos de compensación, de carácter material, redujeron así la posibilidad de entender tanto las transacciones, así como otros eventos y condiciones realizados en el marco de la actividad de la empresa. Además, como los susodichos incumplimientos de las NIC no se mencionaban en el informe de auditoría, la empresa no demostró que sus libros contables fueran auditados conforme a dichas normas (criterio dos). Por último, se observaron distorsiones heredadas del sistema de economía no sujeta a las leyes del mercado en forma evaluaciones inadecuada de los activos y de los derechos de utilización del suelo (criterio tres).
(26)
En consecuencia, se concluyó que ningún productor exportador chino había demostrado que cumplía los criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base.
3.3. Trato individual
(27)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, se establece un derecho de ámbito nacional, en caso de establecerse alguno, para los países incluidos en el ámbito de aplicación de dicho artículo, excepto en los casos en que las empresas puedan demostrar que cumplen todos los criterios que figuran en el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base y, por tanto, reciben un trato individual.
(28)
Los productores exportadores que no cumplían los criterios para el trato de economía de mercado también solicitaron un trato individual en el caso de que no se les concediera el primero.
(29)
De acuerdo con la información disponible, se llegó a la conclusión de que dos productores exportadores chinos cumplían todos los requisitos necesarios para obtener trato individual de conformidad con lo dispuesto en el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base.
3.4. Valor normal
3.4.1. País análogo
(30)
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, en el caso de las economías en transición, el valor normal para los productores exportadores que no hayan obtenido trato de economía de mercado deberá fijarse basándose en el precio o en el valor calculado en un país tercero de economía de mercado («el país análogo»).
(31)
En el anuncio de inicio se propuso Tailandia como país análogo apropiado a efectos del establecimiento del valor normal para China. La Comisión invitó a todos los interesados a pronunciarse sobre esta propuesta.
(32)
Solo una parte interesada envió sus observaciones proponiendo como países análogos alternativos Brasil o Indonesia. La Comisión se puso en contacto con empresas conocidas de Brasil e Indonesia. Sin embargo, no se recibió ninguna respuesta al cuestionario ni ninguna observación útil de productores de Brasil o Indonesia.
(33)
Además, a nivel mundial Tailandia es uno de los mayores productores de glutamato monosódico con un mercado competitivo y el mayor productor de glutamato monosódico en Tailandia prestó su total cooperación. Tailandia cumplía los criterios de país análogo apropiado puesto que en el mercado tailandés hay competencia, las cantidades vendidas en el mercado tailandés son suficientes y tanto el mercado chino como el tailandés son comparables en términos de gama de productos y procesos de producción.
(34)
Teniendo en cuenta lo anterior, se concluyó de forma provisional que Tailandia constituye un país análogo apropiado de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base.
3.4.2. Metodología para la determinación del valor normal
(35)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, el valor normal para China se estableció a partir de la información comprobada, remitida por el productor que cooperó del país análogo, es decir, a partir de los precios pagados o pagaderos en el mercado interior de Tailandia para tipos de productos comparables, ya que se había concluido que estas transacciones se habían efectuado en el curso de operaciones comerciales normales. Por lo que se refiere a los tipos de productos, se observó que, de hecho, durante el PI solo se exportó un producto desde China, a saber, glutamato monosódico con una pureza superior o igual al 99 %, lo que resultó directamente comparable al producto vendido por el país análogo en su mercado interior. La investigación mostró ciertas diferencias en el proceso de producción entre los fabricantes tailandeses y los chinos, consistentes en que los últimos utilizan equipos distintos que requieren un menor consumo de energía eléctrica. Por consiguiente, los precios de venta en el mercado interior tailandés se ajustaron a la baja con objeto de reflejar estas diferencias.
3.5. Precio de exportación
(36)
Todos los productores exportadores chinos que cooperaron efectuaron ventas de exportación a la Comunidad, bien directamente a clientes independientes en la Comunidad o a través de empresas no vinculadas establecidas en China y Taiwán. Por tanto, los precios de exportación se establecieron sobre la base de los precios realmente pagados o pagaderos por el producto afectado, de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base.
(37)
Por lo que se refiere a todos los demás exportadores chinos, la Comisión estableció primero el nivel de cooperación. Se comparó el volumen total de las exportaciones que figuraban en las respuestas al cuestionario de los dos productores exportadores que cooperaron con el total de importaciones objeto de dumping procedentes de China, según se desprende de las estadísticas sobre importaciones de Eurostat. El nivel de cooperación se situó en un 74 %. Por ello, se consideró que el nivel de cooperación era bajo. Como consecuencia, los precios de exportación se establecieron provisionalmente sobre la base de las transacciones con el margen de dumping más elevado realizadas por uno de los dos productores exportadores chinos que cooperaron a los que se concedió trato individual de conformidad con el artículo 18, apartado 1, del Reglamento de base.
3.6. Comparación
(38)
La comparación entre el valor normal y el precio de exportación se realizó sobre la base del precio franco fábrica.
(39)
Para garantizar una comparación justa entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes a fin de tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. Siempre que se consideró justificado y oportuno se permitió a todas las empresas objeto de la investigación (los productores exportadores que cooperaron y el productor del país análogo) efectuar ajustes en concepto de diferencias en los costes de transporte, flete y seguro marítimo, mantenimiento, descarga y costes accesorios, costes de embalaje, costes de crédito y comisiones.
3.7. Márgenes de dumping
3.7.1. Para los productores que cooperaron a los que se concedió el trato individual
(40)
Para las empresas a las que se había concedido TI, el valor normal medio ponderado se comparó con el precio de exportación medio ponderado de conformidad con el artículo 2, apartado 11, y el artículo 12, del Reglamento de base.
(41)
Sobre esta base, los márgenes de dumping medios ponderados provisionales expresados como porcentaje del precio cif en frontera de la Comunidad, no despachado de aduana, son los siguientes:
Empresa
Margen de dumping provisional
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, y Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd
36,5 %
3.7.2. Para los demás productores exportadores
(42)
El margen de dumping de ámbito nacional se calculó sobre la base de una comparación entre el precio de exportación según lo establecido en el considerando 37 y el valor normal según lo establecido el considerando 35.
(43)
Partiendo de esta base, el nivel de dumping a escala nacional se estableció provisionalmente en el 39,7 % del precio cif en frontera de la Comunidad, no despachado de aduana.
4. PERJUICIO
4.1. Definición de industria de la Comunidad
(44)
El único productor comunitario que cooperó representaba el total de la producción comunitaria de glutamato monosódico durante el PI; por tanto, se considera que representa a la industria de la Comunidad en el sentido del artículo 4, apartado 1, y del artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base.
(45)
Como la industria de la Comunidad está constituida por un solo productor, las cifras relacionadas con datos sensibles tuvieron que indexarse o presentarse en una horquilla de datos para proteger la confidencialidad. Las cifras entre paréntesis hacen referencia a cifras negativas.
(46)
Puesto que para el productor comunitario el año fiscal va desde el 1 de abril hasta el 31 de marzo del siguiente año, todos los datos que figuran a continuación se presentan en relación con años fiscales (EF) en vez de años naturales (es decir, EF2005 abarca el período comprendido entre el 1 de abril de 2004 y el 31 de marzo de 2005). Los datos relativos a las importaciones se presentan sobre la misma base comparable.
4.2. Consumo comunitario
(47)
El consumo comunitario se estableció a partir de los datos sobre los volúmenes de ventas de la industria de la Comunidad en el mercado comunitario más las importaciones procedentes de China y de otros terceros países, sobre la base de datos de Eurostat. El consumo comunitario de glutamato monosódico aumentó entre el EF2005 y el EF2006 antes de descender de forma continuada en el EF2007 y durante el PI. En general, el consumo descendió en un 4 % durante el período considerado.
Cuadro 1
EF2005
EF2006
EF2007
PI
Consumo comunitario (toneladas)
Índice
100
107
98
96
4.3. Importaciones en la Comunidad procedentes de China
4.3.1. Volumen y cuota de mercado
(48)
El volumen de las importaciones procedentes de China aumentó de forma significativa desde 4 701 toneladas en el EF2005 hasta 34 613 toneladas en el PI, es decir un 636 % en el período considerado.
(49)
La correspondiente cuota de mercado se situaba entre un 3 % y un 7 % en el EF2005 y aumentó hasta situarse entre un 38 % y un 43 % en el período considerado, a pesar del descenso del consumo.
Cuadro 2
EF2005
EF2006
EF2007
PI
Importaciones de China (toneladas)
4 701
11 376
34 254
34 613
Índice
100
242
729
736
Cuota de mercado china
Índice
100
226
745
768
Fuente: volumen de las importaciones, Eurostat.
4.3.2. Precio de venta unitario
(50)
Los precios medios de las importaciones procedentes de China fluctuaron durante el período considerado, mostrando un leve descenso general del 2 %.
Cuadro 3
EF2005
EF2006
EF2007
PI
Precios de las importaciones procedentes de China (EUR/tonelada)
790
818
785
773
Índice
100
104
99
98
Fuente: Precios de las importaciones, Eurostat.
4.3.3. Subcotización de precios
(51)
Para analizar la subcotización de los precios, se comparó la media ponderada de los precios de venta por tipo de producto de la industria de la Comunidad a clientes no vinculados en el mercado comunitario, ajustados al precio franco fábrica, con la correspondiente media ponderada de los precios de las importaciones en cuestión, establecida a partir del precio cif con un ajuste adecuado de los derechos de aduana y los costes posteriores a la importación. Esta comparación se realizó tras deducir bonificaciones y descuentos.
(52)
Sobre la base de la metodología anterior, la diferencia entre los precios, expresados como porcentaje del precio medio ponderado (en fábrica) de la industria de la Comunidad, es decir, el margen de subcotización de los precios, se situó entre el 21 % y el 24 %.
4.4. Situación económica de la industria de la Comunidad
(53)
Se examinó la tendencia de todos los factores económicos mencionados en el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base a fin de establecer la situación económica de la industria de la Comunidad durante el período considerado.
4.4.1. Capacidad de producción, producción y utilización de la capacidad
(54)
La capacidad de producción experimentó un aumento del 5 % en el EF2006, seguido de un incremento de 3 puntos porcentuales en el EF2007, permaneciendo luego estable en el PI. Los incrementos de la capacidad de producción condujeron a nuevas inversiones, como se explica en el considerando 60.
(55)
La producción de glutamato monosódico de la industria de la Comunidad descendió de forma continuada mostrando un descenso global del 6 % en el período considerado. Las cifras relativas a la producción en el EF2007, así como en el PI, reflejan el hecho de que la industria de la Comunidad tuvo que interrumpir la producción durante un mes en 2006.
(56)
Como resultado del descenso en los volúmenes de producción, la utilización de la capacidad descendió un 14 % a lo largo del período considerado.
Cuadro 4
EF2005
EF2006
EF2007
PI
Capacidad de producción
Índice
100
105
108
108
Producción
Índice
100
99
93
94
Utilización de la capacidad
Índice
100
95
86
86
Fuente: Respuestas al cuestionario.
4.4.2. Volumen de ventas, cuota de mercado y precios unitarios medios en la Comunidad
(57)
Las ventas de glutamato monosódico de la industria de la Comunidad a clientes independientes en el mercado comunitario aumentaron levemente en el EF2006, antes de mostrar un considerable descenso de 25 puntos porcentuales en el EF2007. Durante el período considerado, el descenso de las ventas alcanzó el 24 %. Esta fuerte caída de los volúmenes de venta condujo a una importante reducción de la cuota de mercado de 12,5 puntos porcentuales en total a lo largo del período considerado (desde una cuota de mercado del 58,6 % en el EF2005 hasta el 46,1 % en el PI).
(58)
Los precios medios de venta a clientes no vinculados en el mercado comunitario aumentaron un 19 % en el período considerado. El aumento fue incluso más pronunciado en el EF2007 (+ 23 %), pero en los últimos tres meses del PI se produjo un ligero descenso de los precios. El incremento de los precios era necesario para cubrir el aumento de los costes de las materias primas y de otros elementos para la fabricación. A pesar de que la industria de la Comunidad fue capaz de aumentar la eficacia de la producción de glutamato monosódico, los precios de venta no pudieron cubrir el coste de producción durante el PI.
Cuadro 5
EF2005
EF2006
EF2007
PI
Volumen de ventas
Índice
100
101
76
76
Cuota de mercado
Índice
100
94
77
79
Precios medios
Índice
100
106
123
119
Fuente: Respuestas al cuestionario.
4.4.3. Existencias
(59)
En el período considerado hubo un 52 % de incremento de las existencias. El aumento de las existencias tuvo lugar en la segunda mitad del período considerado y coincidió con el gran descenso de las ventas que empezó en el EF2007. Al final del PI, el nivel de existencias seguía siendo alto.
Cuadro 6
EF2005
EF2006
EF2007
PI
Existencias
Índice
100
101
153
152
Fuente: Respuestas al cuestionario.
4.4.4. Rentabilidad, inversiones, rendimiento de las inversiones, flujo de caja y capacidad de reunir capital
(60)
Las ventas del producto similar de la industria de la Comunidad en el mercado comunitario no fueron rentables en el período considerado. La situación a principios de este período debía considerarse teniendo en cuenta las adquisición de Orsan SA por Ajinomoto Foods Europe (AFE), así como la reestructuración que tuvo lugar en estas fechas. Efectivamente, desde 2003 la situación financiera de Orsan S.A. había sido precaria; AFE llevó a cabo una profunda restructuración a fin de reducir costes y mejorar la eficacia con inversiones específicas en 2004 y 2005. El objetivo de estas inversiones era incrementar la capacidad de producción, desarrollar una nueva línea de productos y mejorar la eficacia energética. El Grupo al que pertenece actualmente la industria de la Comunidad también transfirió conocimientos, incluidos los relativos a unas cepas bacterianas con mayor rendimiento para el proceso de fermentación que requiere la producción de glutamato monosódico en la Comunidad.
(61)
Si bien las inversiones continuaron en 2006 y 2007, la industria de la Comunidad pudo reducir sus pérdidas, en particular durante el PI, debido al incremento de los precios de venta, pero también a una mayor eficacia en el uso de las materias primas y la energía. Sin embargo, no era posible aumentar de nuevo los precios. La presencia de los exportadores chinos era cada vez mayor y penetraron rápidamente en el mercado comunitario. Como resultado, la industria de la Comunidad siguió sufriendo importantes pérdidas en sus ventas en el mercado comunitario durante el PI.
(62)
El rendimiento de las inversiones derivado de la producción y la venta del producto similar fue negativo en el período considerado, como reflejo de la mencionada tendencia negativa de la rentabilidad.
(63)
Por lo que se refiere a los demás indicadores financieros, el flujo de caja generado por el glutamato monosódico producido y vendido en la Unión Europea fue negativo durante todo período considerado.
(64)
Además de las pérdidas financieras, no había indicaciones de que la industria de la Comunidad, como parte del Grupo Ajinomoto, tuviera otros problemas para reunir capital para sus actividades.
Cuadro 7
EF2005
EF2006
EF2007
PI
Rentabilidad
Índice
(100)
(103)
(66)
(75)
Inversiones
Índice
100
211
65
51
Rendimiento de las inversiones
Índice
(100)
(92)
(63)
(67)
Flujo de caja
Índice
(100)
(102)
(59)
(83)
Fuente: Respuestas al cuestionario.
4.4.5. Empleo, productividad y salarios
(65)
El empleo en la industria de la Comunidad disminuyó un 9 % en el período considerado. En el EF2006 los salarios aumentaron inicialmente un 6 % en comparación con el EF2005. Sin embargo, en el EF2007 y durante el PI, los salarios disminuyeron de nuevo al nivel del EF2005.
(66)
En el EF2006 la productividad experimentó un incremento del 3 %, seguido de un leve descenso en el EF2007. En el PI, la productividad aumentó de nuevo hasta alcanzar el nivel que tenía en el EF2006.
Cuadro 8
EF2005
EF2006
EF2007
PI
Empleo
Índice
100
95
92
91
Salarios
Índice
100
106
100
100
Productividad
Índice
100
103
101
103
Fuente: Respuestas al cuestionario.
4.4.6. Crecimiento
(67)
Mientras el consumo comunitario descendió en un 4 % a lo largo del período considerado, el volumen de ventas de la industria de la Comunidad descendió en un 24 %; como consecuencia, durante el período considerado la cuota de mercado de la industria de la Comunidad descendió 12,5 puntos porcentuales.
4.4.7. Nivel del margen real de dumping y recuperación respecto de prácticas de dumping anteriores
(68)
Los márgenes de dumping para los exportadores chinos se especifican en la sección relativa al dumping y están sensiblemente por encima del mínimo. Además, teniendo en cuenta los volúmenes y los precios de las importaciones objeto de dumping, el impacto del margen real de dumping no puede considerarse insignificante.
(69)
No hay indicación de que la industria de la Comunidad se esté recuperando de los efectos de prácticas de dumping anteriores. Cabe destacar que las importaciones de glutamato monosódico no estaban sujetas a medidas desde 2003.
4.5. Conclusión sobre el perjuicio
(70)
La evolución de la mayor parte de los indicadores de perjuicio para la industria de la Comunidad fue negativa durante el período considerado. La producción y la utilización de la capacidad cayeron en un 6 % y un 14 % respectivamente. Mientras que el consumo en el mercado comunitario experimentó un descenso del 4 %, la caída de los volúmenes de ventas de la industria de la Comunidad fue mucho más importante, a saber, de un 24 %, lo que condujo a una pérdida de cuota de mercado de 12,5 puntos porcentuales. Otros indicadores de perjuicio, como las existencias o el empleo, también experimentaron una evolución negativa durante el período considerado.
(71)
La investigación puso de relieve que las importaciones chinas a bajo precio subcotizaron los precios de la industria de la Comunidad en un 24 % durante el PI. Los precios de venta de la industria de la Comunidad aumentaron en un 19 % durante el período considerado debido al incremento de los costes; como consecuencia se produjo un descenso de los volúmenes de venta y una reducción de la cuota de mercado. Así, otros indicadores de perjuicio financiero, como el rendimiento de las inversiones, el flujo de caja o la rentabilidad también experimentaron una evolución negativa durante el período considerado.
(72)
Habida cuenta de lo anterior, se concluye que la industria de la Comunidad sufrió un «perjuicio importante» en el sentido del artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base.
5. CAUSALIDAD
5.1. Introducción
(73)
De conformidad con el artículo 3, apartados 6 y 7, del Reglamento de base, la Comisión examinó si las importaciones objeto de dumping de glutamato monosódico procedente de China habían causado un perjuicio a la industria de la Comunidad en un grado que pudiera clasificarse como perjuicio importante. Al margen de las importaciones objeto de dumping, se examinaron también otros factores conocidos que pudieran estar causando un perjuicio a la industria de la Comunidad, a fin de evitar que el posible perjuicio causado por estos factores se atribuyera a las citadas importaciones.
5.2. Efecto de las importaciones objeto de dumping
(74)
Durante el período considerado, las importaciones a bajo precio objeto de dumping procedentes de China aumentaron más de siete veces en términos de volumen; como consecuencia, la cuota de mercado del glutamato monosódico chino en el mercado comunitario experimentó un aumento, pasando de entre un 3 % y un 7 % en el EF2005 a entre un 38 % y un 43 % en el PI. Al mismo tiempo, los exportadores chinos fueron los únicos agentes del mercado que bajaron sus precios de venta. De la información disponible se deriva que tanto el productor comunitario como los exportadores de otros terceros países aumentaron sus precios debido al incremento de los costes de producción (principalmente los incrementos del precio de las materias primas y la energía).
(75)
Este aumento de las importaciones procedentes de China coincidió con el deterioro de la situación de la industria de la Comunidad. En el EF2006, el volumen de las importaciones procedentes de China aumentó en un 142 %, mientras que el volumen de ventas de la Comunidad aumentó en un 1 %. En el EF2007, el volumen de las importaciones procedentes de China aumentó otro 201 % y los precios de venta descendieron un 4 %, mientras que el volumen de ventas de la industria de la Comunidad descendió en 25 puntos porcentuales. Como resultado, la industria de la Comunidad experimentó una minoración de sus volúmenes de ventas en el mercado comunitario, con la consiguiente pérdida de cuota de mercado de 12,5 puntos porcentuales durante el PI. La contención de los precios causada por las importaciones chinas objeto de dumping impidió que la industria de la Comunidad aumentara sus precios de venta a un nivel que le permitiera eliminar las pérdidas y sanear su situación financiera.
(76)
Teniendo en cuenta todo lo anterior, se concluye provisionalmente que las importaciones a bajo precio objeto de dumping procedentes de China que subcotizaron notablemente los precios de la industria de la Comunidad durante el PI y que, además, aumentaron en volumen de forma significativa, han desempeñado un papel determinante en el perjuicio sufrido por la industria de la Comunidad, lo que se refleja en su difícil situación financiera y en el deterioro de otros indicadores de perjuicio durante el PI, así como en una pérdida de cuota de mercado.
5.3. Efecto de otros factores
5.3.1. Importaciones procedentes de otros terceros países
(77)
Las importaciones procedentes de terceros países no afectados por la presente investigación disminuyeron en un 65 % en el período considerado; en consecuencia, la cuota de mercado experimentó una disminución, pasando de entre un 35 % y un 40 % en el EF2005 a entre un 10 % y un 15 % en el PI. Los precios de estas importaciones aumentaron en un 20 % durante el período considerado, a tenor con la tendencia de evolución de los precios de la industria de la Comunidad.
(78)
Las tendencias del precio y el volumen de las importaciones procedentes de otros terceros países entre el EF2005 y el PI fueron las siguientes:
Cuadro 9
Otros terceros países
EF2005
EF2006
EF2007
PI
Importaciones totales
(toneladas)
31 910
30 926
13 080
11 225
Índice
100
97
41
35
Fuente: Eurostat.
Otros terceros países
EF2005
EF2006
EF2007
PI
Precio medio del total de las importaciones en EUR/tonelada
789
831
976
945
Índice
100
105
124
120
Fuente: Eurostat.
(79)
Sobre la base de estos datos, se concluyó provisionalmente que las importaciones procedentes de otros terceros países no rompían el nexo causal entre el dumping establecido y el perjuicio importante causado por las importaciones objeto de dumping procedentes de China a la industria de la Comunidad.
5.3.2. Evolución de la demanda
(80)
Por lo que se refiere a la evolución de la demanda, el consumo comunitario de glutamato monosódico disminuyó entre el EF2005 y el PI. Sin embargo, este descenso no fue significativo (- 4 %) y no puede explicar que el volumen de ventas de la industria de la Comunidad en el mercado comunitario experimentara un descenso del 24 %. Es preciso subrayar que, a lo largo del período considerado, la industria de la Comunidad perdió 12,5 puntos porcentuales de su cuota de mercado y que estas ventas fueron sustituidas por las importaciones objeto de dumping procedentes de China. Por tanto, el importante perjuicio sufrido por la industria de la Comunidad no puede atribuirse a una contracción de la demanda en el mercado comunitario.
5.3.3. Productividad y rendimiento de las exportaciones de la industria de la Comunidad
(81)
Contrariamente a las alegaciones de algunas partes interesadas según las cuales el bajo rendimiento de exportación de la industria de la Comunidad podría ser la causa del perjuicio sufrido, es preciso observar que las ventas de exportación aumentaron en más de un 50 % durante el período considerado. Por lo tanto, se ha desestimado esta alegación.
(82)
Por lo que se refiere al factor de productividad, conviene observar que, durante el período considerado, la industria de la Comunidad fue capaz de reducir tanto sus costes fijos como sus costes laborales, e incrementó la productividad por empleado.
(83)
En vista de lo anteriormente establecido, ni el rendimiento de las exportaciones, ni cualquier otro descenso de productividad alegado de la industria de la Comunidad han contribuido al deterioro de su situación en el PI.
5.3.4. Fluctuación de los tipos de cambio
(84)
Algunas partes interesadas alegaron que la depreciación del dólar estadounidense respecto al euro había favorecido las importaciones de glutamato monosódico en la Comunidad Europea. Efectivamente, se pudo establecer que la gran mayoría de las transacciones de importación procedentes de China en la Comunidad Europea se facturan en dólares estadounidenses (USD).
(85)
Se recuerda que la investigación debe determinar si las importaciones objeto de dumping (en lo referente a precios y volumen) han causado un perjuicio importante a la industria de la Comunidad o si tal perjuicio fue debido a otros factores. A este respecto, en el artículo 3, apartado 6, del Reglamento de base establece que es necesario demostrar que los niveles de precios de las importaciones objeto de dumping son la causa del perjuicio. Es decir, se alude tan solo a una diferencia en los niveles de precios, pero no se exige analizar los factores que afectan al nivel de esos precios.
(86)
En la práctica, el efecto de las importaciones objeto de dumping en los precios de la industria de la Comunidad se examina esencialmente estableciendo la subcotización de los precios, la caída de los precios y la contención de los precios. Para ello, se comparan los precios de las exportaciones objeto de dumping y los precios de venta de la industria de la Comunidad; en algunos casos, puede ser necesario convertir a otra moneda los precios de las exportaciones utilizados para calcular el perjuicio, a fin de tener una base comparable. Por consiguiente, el uso de tipos de cambio en este contexto solo garantiza que la diferencia de precios se establece sobre una base comparable. Resulta, pues, obvio que el tipo de cambio no puede, en principio, ser otro factor del perjuicio.
(87)
El artículo 3, apartado 7, del Reglamento de base, en el que se hace referencia a otros factores conocidos distintos de las importaciones objeto de dumping, confirma también lo anterior. En la lista de otros factores conocidos que figura en este artículo no se hace referencia a ningún factor que afecte al nivel del precio de las importaciones objeto de dumping. En resumen, si las exportaciones se realizan a precios objeto de dumping, aunque se beneficien de una evolución favorable de los tipos de cambio, no se considera que esa evolución de los tipos de cambio pueda ser otro factor causante de perjuicio.
(88)
Por lo tanto, el análisis de los factores que afectan al nivel de los precios de las importaciones objeto de dumping, como las fluctuaciones del tipo de cambio, no puede ser concluyente; además, un análisis de este tipo rebasaría las exigencias del Reglamento de base.
(89)
En todo caso, y sin perjuicio de lo anteriormente expuesto, incluso sobre la base del tipo de cambio vigente a principios del EF2005, las importaciones procedentes de China supusieron una importante subcotización de los precios de la industria de la Comunidad. Por tanto, este significativo margen de subcotización no puede explicarse por la fluctuación de los tipos de cambio entre el euro y el dólar estadounidense en el período considerado.
(90)
A la luz de lo anteriormente expuesto, se concluyó de forma provisional que la apreciación del euro en comparación con el dólar estadounidense no es un factor suficiente para romper el vínculo causal entre las importaciones objeto de dumping y el perjuicio importante experimentado por la industria de la Comunidad.
5.3.5. Importaciones de la industria de la Comunidad
(91)
Algunas partes interesadas alegaron que la industria de la Comunidad importó glutamato monosódico de fábricas vinculadas no chinas establecidas fuera de la Comunidad, lo que repercutió sobre el volumen de sus ventas del glutamato monosódico producido en la Comunidad.
(92)
La investigación puso de manifiesto que, tras la adquisición de Orsan, la industria comunitaria reorganizó su estructura y sus canales de ventas en la Comunidad. Casi todo el glutamato monosódico vendido en el mercado comunitario por la industria de la Comunidad durante el PI estaba fabricado por el único productor comunitario. Las ventas en el mercado comunitario de glutamato monosódico procedente de exportadores vinculados a la industria comunitaria establecidos en países situados fuera de la Comunidad se redujeron constante y significativamente durante el período considerado.
(93)
Algunas partes interesadas también argumentaron que la propia industria de la Comunidad u otras empresas del grupo Ajinomoto están vinculadas a productores chinos de glutamato monosódico que exportan el producto en cuestión a la Comunidad. Se ha alegado que las exportaciones a la Comunidad de estas empresas vinculadas son la causa de los prejuicios experimentados por la industria de la Comunidad. También se ha argumentado que el propio grupo Ajinomoto es responsable de la política de precios de estos exportadores chinos.
(94)
La investigación puso de manifiesto que, en el caso de una empresa china presuntamente vinculada al grupo Ajinomoto, esta relación se había interrumpido antes del PI. Además, se consideró que las ventas de exportación de esta empresa a la Comunidad en los años anteriores al PI fueron insignificantes. En el caso de otros dos productores chinos de glutamato monosódico vinculados al único productor comunitario, se estableció que sus exportaciones a la Comunidad durante el PI fueron insignificantes. En este aspecto, el hecho de que el grupo Ajinomoto pudiera haber sido responsable de la política de precios de esas empresas no se consideró pertinente.
(95)
Por tanto, se llegó a la conclusión provisional de que las importaciones realizadas por la industria comunitaria procedentes de empresas vinculadas establecidas fuera de la Comunidad no contribuyeron al perjuicio importante experimentado por la industria de la Comunidad.
5.3.6. Nuevo régimen del azúcar
(96)
La alegación presentada por determinadas partes interesadas en relación con el impacto negativo del nuevo régimen del azúcar de la Comunidad (y el consiguiente aumento de los precios del azúcar) sobre los costes de producción de la industria de la Comunidad no pudo confirmarse. La investigación puso de manifiesto que la industria de la Comunidad se beneficiaba de acuerdos a largo plazo, firmados antes de la aplicación del nuevo régimen, que le aseguraban un bajo precio de compra del azúcar durante la mayor parte del tiempo considerado. En la segunda mitad del PI, después de la aplicación del nuevo régimen del azúcar, los precios de compra del azúcar aumentaron ligeramente pero su impacto quedó parcialmente contrarrestado por el desarrollo de una tecnología de fermentación más eficaz. El rendimiento del proceso de fermentación experimentó un incremento en el PI y es elevado en comparación con el conseguido por término medio por los productores chinos. Esto significa que el productor comunitario precisa mucho menos azúcar que los productores chinos por tonelada de glutamato monosódico.
5.3.7. Diferencias en relación con las materias primas básicas
(97)
En la Comunidad el glutamato monosódico se produce a partir de melaza de azúcar, mientras que en China se produce a partir de almidón de arroz o maíz. Algunas partes interesadas alegaron que la evaluación de los precios de estas materias primas podría haber otorgado una ventaja comparativa a los productores chinos. Sin embargo, una comparación de los precios de las materias primas necesarias para producir una cantidad idéntica de glutamato monosódico indica la existencia de una ventaja comparativa para la producción de glutamato monosódico a partir de melaza. Según la información disponible, existen indicios de que esta ventaja comparativa incluso se acentuó durante el PI debido al fuerte incremento de los precios del maíz, tanto en el mercado internacional con el mercado interior chino. Sin embargo, debido al dumping de productos chinos, esta ventaja comparativa no consiguió incrementar la cuota de mercado del glutamato monosódico producido a partir de melaza por la industria de la Comunidad.
(98)
Por tanto, se concluyó de forma provisional que la diferencia de las materias primas utilizadas por la industria comunitaria en comparación con las utilizadas por los productores exportadores chinos no contribuyó al perjuicio importante sufrido por la industria de la Comunidad.
5.4. Conclusión sobre la causalidad
(99)
El anterior análisis pone de relieve la existencia de un sustancial incremento del volumen y la cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping procedentes de China entre el EF2005 y el PI, junto con un elevado nivel de subcotización de los precios durante el PI. Este incremento de la cuota de mercado de las importaciones a bajo precio procedentes de China coincidió con una significativa disminución de la cuota de mercado de la industria de la Comunidad, que, junto con una presión a la baja sobre los precios resultó, entre otras cosas, en importantes pérdidas de la industria de la Comunidad durante el período considerado. Además, el examen de los otros factores que podrían haber causado perjuicio a la industria de la Comunidad reveló que ninguno de estos podía haber tenido un impacto negativo significativo en esta industria.
(100)
Basándose en este análisis, que distingue y separa debidamente los efectos de todos los factores conocidos en la situación de la industria de la Comunidad de los efectos perjudiciales de las importaciones objeto de dumping, se concluye provisionalmente que las importaciones procedentes del país afectado causaron un perjuicio importante a la Comunidad a efectos del artículo 3, apartado 6, del Reglamento de base.
6. INTERÉS DE LA COMUNIDAD
6.1. Observación preliminar
(101)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, la Comisión examinó si, a pesar de la conclusión sobre el dumping perjudicial, existían razones de peso para concluir que la adopción de medidas en este caso concreto no redundaría en interés de la Comunidad. La determinación del interés de la Comunidad se basó en una estimación de los diversos intereses implicados, es decir, los de la industria de la Comunidad, los proveedores de materia prima, los importadores y los usuarios del producto en cuestión.
6.2. Industria de la Comunidad
6.2.1. Naturaleza y estructura de la industria de la Comunidad
(102)
La industria de la Comunidad está formada por un único productor establecido en Francia. Esta empresa es propiedad del grupo Ajinomoto, dedicado, entre otras actividades, a la producción y venta de glutamato monosódico a escala mundial. La industria de la Comunidad adquirió sus materias primas a proveedores comunitarios, por lo que su actividad repercutió en los niveles de empleo de los proveedores de materias primas.
6.2.2. Efectos de la imposición o la no imposición de medidas en la industria de la Comunidad
(103)
Desde el EF2005, la industria de la Comunidad realiza esfuerzos para invertir en una profunda restructuración a fin de reducir costes y, por tanto, puede considerarse viable. Sin embargo, debido a las importaciones objeto de dumping, se ha producido un perjuicio en forma de una importante disminución del volumen de ventas y un incremento insuficiente de los precios de venta, que, a su vez, ha conducido a unas importantes pérdidas financieras por parte de la industria de la Comunidad. Se espera que, a raíz de la imposición de derechos antidumping, aumente el volumen de glutamato monosódico vendido por la industria y, hasta cierto punto, también aumenten sus precios en el mercado comunitario. Esto permitiría que la industria de la Comunidad alcanzara un nivel aceptable de rentabilidad.
(104)
Se considera que la imposición de medidas restablecería la competencia equitativa en el mercado. Conviene observar que las pérdidas de la industria de la Comunidad son el resultado de su dificultad para competir con los bajos precios de las importaciones objeto de dumping procedentes de China. Con toda probabilidad, la imposición de medidas antidumping permitirá que la industria de la Comunidad recupere al menos parte de la cuota de mercado perdida, con los consiguientes efectos positivos sobre su rentabilidad
(105)
Tal como se ha mencionado, la industria de la Comunidad ha sufrido un perjuicio importante causado por las importaciones objeto de dumping procedentes de China. Si no se imponen medidas, es probable que la situación de la industria de la Comunidad se deteriore más, socavando los efectos positivos de las inversiones realizadas los últimos años. El efecto deflacionista sobre el precio de las importaciones objeto de dumping continuaría frustrando todos los esfuerzos realizados por la industria de la Comunidad, en especial para recuperar un nivel rentable. Si no se toman medidas, peligra la existencia a largo plazo de la industria de comunitaria.
(106)
En conclusión, se espera que las medidas sean eficaces para dar a la industria de la Comunidad la posibilidad de recuperarse de los perjudiciales efectos del dumping establecido en esta investigación.
6.3. Importadores
(107)
Tres importadores en total cooperaron en la investigación y todos eran contrarios a la imposición de medidas antidumping. Estos importadores representaban alrededor de un 46 % del total de las importaciones procedentes de China en la Comunidad y alrededor de un 19 % del consumo comunitario de glutamato monosódico durante el PI.
(108)
Sobre la base de los resultados provisionales, se ha concluido que para dos de los importadores que cooperaron el impacto de la introducción de medidas antidumping sería insignificante. Por lo que se refiere al restante importador que cooperó, según las indicaciones preliminares, el glutamato monosódico representa entre un 7 % y un 12 % de su volumen de negocios. Esta empresa emplea a menos de cinco personas directamente en la sección dedicada al glutamato monosódico. Los beneficios de la empresa procedentes de las ventas de glutamato monosódico son bajos. A la luz de estos argumentos, el impacto de la imposición de cualquier derecho antidumping no debería ser insignificante. Sin embargo, se espera que la imposición de medidas tenga como efecto un aumento de los precios del glutamato monosódico (de cualquier procedencia) en el mercado comunitario. Por tanto, este importador debería poder repercutir todos o casi todos los incrementos resultantes de la imposición de medidas antidumping sin efectos significantes sobre sus beneficios globales.
(109)
En vista de ello, se concluye provisionalmente, sobre la base la información proporcionada, que, con toda probabilidad, el efecto -si lo hubiera- de las medidas antidumping, no repercutirá significativamente en los importadores.
6.4. Usuarios
(110)
Un total de cuatro empresas de usuarios, que representaban un 18 % de las importaciones de glutamato monosódico originario de China, cooperaron en la investigación. Estas empresas operan en el sector de la industria alimentaria y el sector de los cosméticos para la higiene personal.
(111)
Dos de los usuarios que cooperaron operan en el sector de la industria alimentaria. Estas dos empresas representaron en total alrededor de un 17 % de las importaciones de glutamato monosódico originario de China en el PI. Es preciso observar que ambas empresas también adquieren importantes cantidades tanto de la industria de la Comunidad como de otras fuentes. Asimismo, es preciso observar que las actividades relacionadas con el glutamato monosódico solo representaban una pequeña parte del volumen total de negocios de ambas empresas. Para una de ellas, con una reducida cantidad de importaciones de glutamato monosódico originario de China en el PI, la imposición de cualquier medida tendría un impacto insignificante. Para la otra empresa, el impacto de una posible imposición de medidas debe investigarse más a fondo.
(112)
Por lo que se refiere a los otros dos usuarios que cooperaron, se estableció que durante el PI solo representaron alrededor de un 1 % de las importaciones procedentes de China. En estas circunstancias, se consideró que la imposición de medidas antidumping no tendría un impacto significativo en la situación financiera de estas empresas.
(113)
En vista de ello, se concluye provisionalmente, sobre la base de la información proporcionada, que, con toda probabilidad, el efecto -si lo hubiera- de las medidas antidumping no repercutirá significativamente en los usuarios.
6.5. Proveedores de materias primas
(114)
Dos proveedores respondieron al cuestionario y apoyaron la imposición de medidas antidumping. Uno de ellos es un proveedor de materias primas, concretamente melaza de azúcar, de la industria de la Comunidad. La melaza de azúcar suministrada por esta empresa a la industria de la Comunidad representa aproximadamente el 5 % del volumen de negocios de la empresa. Si no se imponen medidas antidumping, existe el riesgo, como se menciona anteriormente, de que, a largo plazo, desaparezca la industria de la Comunidad. En caso de que esto ocurriera, tendría un claro impacto negativo sobre la situación de los proveedores de materias primas a la industria comunitaria.
(115)
Por lo que se refiere al segundo proveedor, es preciso seguir investigando una vez se hayan impuesto medidas provisionales.
(116)
Si no se imponen medidas, seguirán disminuyendo las ventas de la industria de la Comunidad y, por tanto, también descenderá su demanda de materias primas, lo cual afectará negativamente a la rentabilidad de los proveedores de estas.
6.6. Competencia y efectos distorsionadores sobre el comercio
(117)
Algunas partes interesadas alegaron que el grupo Ajinomoto disfruta de una posición dominante no solo en el mercado comunitario sino también en el mercado mundial. Estas partes interesadas afirmaron que, aparte de los competidores chinos, el grupo Ajinomoto monopoliza la producción mundial de glutamato monosódico. Sin embargo, conviene hacer hincapié en que, sobre la base de la información facilitada por una de las partes interesadas que hicieron esta afirmación, la producción de glutamato monosódico ajeno tanto a los productores chinos como al grupo Ajinomoto sigue siendo de más de 500 000 toneladas, una cantidad superior a la producción total de glutamato monosódico del grupo Ajinomoto.
(118)
Por lo que se refiere al mercado comunitario, en caso de imponerse medidas antidumping, es de esperar que los productores exportadores chinos afectados, habida cuenta de su sólida posición en el mercado, sigan vendiendo sus productos, aunque no sea a precios de dumping. También es de esperar que siga habiendo un número suficiente de grandes competidores en el mercado comunitario, incluidos los productores de Indonesia, Corea del Sur, Vietnam, Brasil y Taiwán. Es preciso subrayar que, al principio del período considerado, las importaciones procedentes de estas fuentes representaban un 31,4 % del mercado comunitario, pero experimentaron un fuerte descenso debido a las importaciones objeto de dumping procedentes de China. Por tanto, con toda probabilidad, los usuarios seguirán pudiendo elegir entre diferentes proveedores de glutamato monosódico. En cambio, si no se imponen medidas, peligrará el futuro de la industria de la Comunidad. Su desaparición reduciría en gran medida la competencia en el mercado comunitario.
6.7. Conclusión sobre el interés de la Comunidad
(119)
En vista de lo anterior, se concluye provisionalmente que no existen razones de peso contra el establecimiento de derechos antidumping en el presente caso.
7. PROPUESTA DE MEDIDAS ANTIDUMPING PROVISIONALES
7.1. Nivel de eliminación del perjuicio
(120)
Teniendo en cuenta las conclusiones relativas al dumping, al perjuicio, a la causalidad y al interés comunitario, deben imponerse medidas antidumping provisionales para evitar que las importaciones objeto de dumping causen mayor perjuicio a la industria de la Comunidad.
(121)
A la hora de establecer el nivel del derecho, se han tenido en cuenta los márgenes de dumping constatados y el importe del derecho necesario para eliminar el perjuicio sufrido por la industria de la Comunidad.
(122)
Puesto que la industria de la Comunidad sufrió pérdidas financieras durante todo el período considerado, los beneficios que podría haber logrado en ausencia de las importaciones objeto de dumping se basaron en los márgenes de beneficio del producto similar conseguidos en el período considerado por los productores de glutamato monosódico de países en los que no había importaciones objeto de dumping procedentes de China (a saber Taiwán y Tailandia). A este respecto, se comprobó que un margen de beneficio del 5 % del volumen de negocios podía considerarse un mínimo apropiado que la industria de la Comunidad podría haber esperado obtener en ausencia del dumping perjudicial. A continuación se determinó el necesario incremento de los precios, comparando la media ponderada del precio de importación, según se había establecido en los cálculos de subcotización de los precios, con el precio no perjudicial de los productos vendidos por la industria de la Comunidad en el mercado comunitario. El precio no perjudicial se ha obtenido ajustando el precio de venta de la industria de la Comunidad, a fin de tener en cuenta las pérdidas durante el PI, y añadiendo el margen de beneficios mencionado. Cualquier diferencia derivada de esta comparación se expresó como porcentaje del valor total cif de importación.
7.2. Medidas provisionales
(123)
A la vista de lo anterior se considera que, de conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base, deben establecerse derechos antidumping provisionales con respecto a las importaciones procedentes de China al nivel del margen de dumping y de perjuicio más bajos, de conformidad con la regla del derecho inferior.
(124)
Los tipos de derecho antidumping de cada empresa especificados en el presente Reglamento se han establecido a partir de las conclusiones de la presente investigación. Por tanto, reflejan la situación constatada durante la investigación con respecto a estas empresas. Estos tipos de derecho (en contraste con el derecho de ámbito nacional aplicable a «las demás empresas») se aplican por lo tanto exclusivamente a las importaciones de productos originarios del país afectado y fabricados por dichas empresas y, en consecuencia, por las entidades jurídicas concretas mencionadas. Los productos importados producidos por cualquier otra empresa no mencionada específicamente en la parte dispositiva del presente Reglamento con su nombre y dirección, incluidas las entidades vinculadas a las mencionadas específicamente, no podrán beneficiarse de estos tipos y estarán sujetos al tipo de derecho aplicable a «todas las demás empresas».
(125)
Los tipos de derecho antidumping propuestos son los siguientes:
Empresa
Margen de eliminación del perjuicio
Margen de dumping
Tipo de derecho antidumping
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, y Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd
54,8 %
33,8 %
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd
60,4 %
36,5 %
36,5 %
Todas las demás empresas
63,7 %
39,7 %
39,7 %
8. COMUNICACIÓN DE LA INFORMACIÓN
(126)
Las citadas conclusiones provisionales se comunicarán a todas las partes interesadas, que tendrán la oportunidad de dar a conocer sus observaciones por escrito y solicitar una audiencia. Sus observaciones se analizarán y se tomarán en consideración cuando esté justificado, antes de establecer cualquier conclusión definitiva. Las conclusiones provisionales pueden tener que reconsiderarse a efectos de cualquier conclusión definitiva.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de glutamato monosódico clasificado en el código NC ex 2922 42 00 (código TARIC 2922420010), originario de la República Popular China.
2. El tipo del derecho antidumping provisional aplicable al precio neto franco en frontera de la Comunidad, no despachado de aduana, de los productos fabricados por las empresas que a continuación se indica, será de:
Empresa
Tipo de derecho antidumping (%)
Código TARIC adicional
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd, y Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd
36,5
A884
Todas las demás empresas
39,7
A999
3. El despacho a libre práctica en la Comunidad del producto mencionado en el apartado 1 estará sujeto a la constitución de una garantía, equivalente al importe del derecho provisional.
4. Salvo que se disponga lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 20 del Reglamento (CE) no 384/96, las partes interesadas podrán solicitar que se les informe de los principales hechos y consideraciones sobre cuya base se adoptó el presente Reglamento; podrán dar a conocer sus opiniones por escrito y solicitar ser oídas por la Comisión en el plazo de un mes a partir de la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento.
2. De conformidad con el artículo 21, apartado 4, del Reglamento (CE) no 384/96, las partes afectadas podrán presentar sus observaciones respecto a la aplicación del presente Reglamento en el plazo de un mes a partir de la fecha de su entrada en vigor.
Artículo 3
El artículo 1 del presente Reglamento se aplicará durante un período de seis meses.
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 3 de junio de 2008.