NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 925/2009
ze dne 24. září 2009
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Arménie, Brazílie a Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh, který předložila Komise po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Komise nařízením (ES) č. 287/2009 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Arménie, Brazílie a Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podala Eurométaux (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby hliníkových fólií ve Společenství.
(3)
Jak je stanoveno ve 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, týkalo se šetření ohledně dumpingu a újmy období od 1. července 2007 do 30. června 2008 (dále jen „období šetření“). Zkoumání tendencí pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2005 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
1.2 Následný postup
(4)
Po zveřejnění základních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „předběžná zjištění“), zúčastněným stranám se některé z nich k těmto zjištěním písemně vyjádřily. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení.
(5)
Po uložení prozatímních antidumpingových opatření Komise pokračovala ve svém šetření týkajícím se dumpingu, újmy a otázek zájmu Společenství a provedla další analýzy a ověření údajů, které poskytli v odpovědích na dotazník někteří vyvážející výrobci a výrobci ve Společenství.
(6)
Bylo provedeno pět dodatečných inspekcí v prostorách těchto výrobců Společenství:
-
Novelis UK Limited, Bridgnorth, Spojené království,
-
Novelis Luxembourg, Dudelange, Lucembursko,
-
Novelis Foil France S.A.S., Rugles, Francie,
-
Grupa Kęty SA, Kęty, Polsko,
-
Hydro Aluminium Inasa, S.A., Irurtzun, Španělsko.
(7)
Byla provedena jedna dodatečná inspekce v prostorách této společnosti, která je ve spojení s vyvážejícími výrobci:
-
Alcoa Transformación de Productos, S.L., Alicante, Španělsko.
(8)
Byly provedeny tři dodatečné inspekce v prostorách těchto vyvážejících výrobců:
-
Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Šang-chaj a Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Che-pej,
-
Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd., Šan-tung,
-
Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Ťiang-su.
(9)
Byla rovněž provedena jedna inspekce na Šanghajské burze neželezných kovů (Shanghai Futures Exchange), Šang-chaj.
(10)
Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečných antidumpingových opatření na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Arménie, Brazílie a ČLR a konečný výběr částek zajištěných formou prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto zveřejněným informacím vznést námitky.
(11)
Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a na jejich základě byla zjištění podle potřeby a odpovídajícím způsobem upravena.
1.3 Rozsah šetření
(12)
Brazilský vyvážející výrobce tvrdil, že do rozsahu šetření mělo být zahrnuto i Rusko, jelikož během celého posuzovaného období byl ruský objem dovozu a podíl na trhu značný, a dokonce přesahoval objem dovozu a podíl na trhu Arménie. Brazilský vyvážející výrobce dále prohlašoval, že ceny dovozu z Ruska byly na stejné úrovni jako ceny dovozu z dotčených zemí a že v době zahájení šetření existovaly přímé důkazy o dumpingu.
(13)
Při analýze podnětu došla Komise k závěru, že pokud jde o Rusko, dostatečné přímé důkazy o dumpingu neexistují. V důsledku toho je nezahrnutí Ruska do podnětu považováno za oprávněné. Vzhledem k chybějícím důkazům o dumpingu není podstatné, zda objem dovozu nebo podíl na trhu dovozu pocházejícího z Ruska skutečně přesahoval objem dovozu nebo podíl na trhu jedné nebo více zemí zahrnutých do rozsahu šetření. Požadavek brazilského vyvážejícího výrobce byl proto zamítnut.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(14)
Navazující odvětví ve Společenství, tj. podniky zabývající se převíjením fólií, zdůrazňovalo, že by k dotčenému výrobku měly patřit i uživatelské role, tj. hliníkové fólie o hmotnosti pod 10 kg, protože pokud budou konečná opatření uložena pouze na dovoz hliníkových fólií o hmotnosti nad 10 kg (dále jen „role jumbo“), může se z dotčených zemí zvýšit vývoz uživatelských rolí za nízké ceny. Byl rovněž předložen argument, že oba výrobky mají v zásadě stejné vlastnosti a že se liší pouze v balení.
(15)
V 15. až 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl učiněn závěr, že uživatelské role a role jumbo jsou různé výrobky, pokud jde o fyzické vlastnosti a základní konečná použití. Následné šetření tato zjištění potvrdilo. Fyzické rozdíly mezi uživatelskými rolemi a rolemi jumbo totiž nespočívají pouze v samotném balení, protože dotčený výrobek se před opětovným zabalením a prodejem konečnému zákazníkovi musí převinout. Bylo rovněž konstatováno, že odběratelé, prodejní cesty i základní použití se liší. Zahrnout uživatelské role do definice výrobku pro toto šetření se proto nepovažuje za vhodné.
(16)
Tvrzením, že dovoz rolí jumbo může být nahrazen dovozem uživatelských rolí, se zabývá 97. až 99. bod odůvodnění níže.
(17)
Jelikož ohledně dotčeného výrobku a obdobného výrobku nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 14. až 21. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
3. TRŽNÍ ZACHÁZENÍ A SROVNATELNÁ ZEMĚ
3.1 Arménie
(18)
Jediný vyvážející výrobce z Arménie zpochybnil předběžná zjištění uvedená ve 24. až 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(19)
Společnost nejdříve uvedla, že Komise učinila chybu, když předpokládala, že společnost v Arménii musí žádat o tržní zacházení, protože podle jejího názoru je Arménie zemí s tržním hospodářstvím ve smyslu antidumpingové dohody WTO, a Arménie by tedy měla být odstraněna z poznámky k čl. 2 odst. 7 písm. a) základního antidumpingového nařízení.
(20)
Jak se však uvádí ve 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Arménie je výslovně zmíněna v poznámce k čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení jako jedna ze zemí bez tržního hospodářství. Postup v případě vyvážejících výrobců v zemích bez tržního hospodářství, které jsou členy WTO, stanoví čl. 2 odst. 7 písm. b). Toto šetření je s uvedenými ustanoveními plně v souladu. Tento argument byl proto znovu odmítnut.
(21)
Společnost poté prohlásila, že splňuje druhé kritérium pro tržní zacházení, které bylo ve 27. až 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení předběžně shledáno nesplněné. Společnost argumentovala tím, že nyní předložila účetnictví za rok 2007, které během inspekce ve svých prostorách před uložením prozatímních opatření neposkytla. Společnost znovu uvedla, že je přesvědčena, že druhé kritérium pro tržní zacházení nevyžaduje, aby účetnictví společnosti bylo vedeno v souladu s mezinárodními účetními standardy, a že arménské národní účetní standardy jsou dostačující, jelikož Arménie je členem WTO.
(22)
Tento argument byl zamítnut. Společnost je povinna mít jedno jasné účetnictví, které je v souladu s mezinárodními účetními standardy. Nedostatky zjištěné auditory v účetních obdobích 2006 a 2007 jasně ukazují, že účetnictví společnosti nebylo vedeno v souladu s mezinárodními účetními standardy, a společnost tudíž nemůže prokázat, že druhé kritérium pro tržní zacházení splňuje. Kritéria pro tržní zacházení na mezinárodní standardy odkazují a členství ve WTO zde nehraje žádnou roli. Členství ve WTO jako takové navíc nezaručuje, že v hospodářské činnosti jedné společnosti převládají tržní podmínky.
(23)
Společnost dále prohlásila, že splňuje třetí kritérium pro tržní zacházení, které bylo předběžně ve 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení shledáno nesplněné z důvodů týkajících se koupě akcií od arménského státu a rovněž pozemků, které společnost od státu získala zdarma. Společnost uvedla, že otázka jí darovaných pozemků není významná a neměla by být posuzována společně se záležitostí týkající se akcií, kterou společnost rovněž nepovažuje za významnou.
(24)
Tento argument byl též zamítnut. Samotná skutečnost, že pozemky byly získány za nulové náklady a mohou být prodány za předpokladu, že bude státu zaplacena katastrální cena (která je výrazně nižší než jejich tržní hodnota), činí z pozemků pro společnost důležité a cenné aktivum, které není zaznamenáno v účetnictví společnosti, a má tudíž na její náklady významný vliv. Společnost rovněž neprokázala, že zkreslení, které je výsledkem koupě akcií za nižší cenu, než je jejich nominální hodnota, nebylo významné.
(25)
Lze tedy konstatovat, že obě záležitosti týkající se splnění třetího kritéria pro tržní zacházení poukazují na narušení, které je důsledkem poměrů bez tržního hospodářství.
(26)
Zjištění, že uvedené společnosti by tržní zacházení mělo být zamítnuto, se tímto potvrzuje.
3.2 ČLR
(27)
Jeden vyvážející výrobce z ČLR zpochybnil předběžná zjištění uvedená ve 32. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Společnost znovu zdůraznila, že Komise neměla porovnávat cenu kótovanou na Šanghajské burze neželezných kovů (SHFE) a cenu kótovanou na Londýnské burze kovů (LME) a od obou hodnot při tom odečíst DPH a že bez této úpravy by ceny byly během období šetření podobné.
(28)
Tento argument byl zamítnut z důvodů uvedených ve 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, protože cena musí být srovnávána na rovnocenném základě. Čínští výrobci dotčeného výrobku platí z nákupu surového hliníku DPH. Většina této DPH je při prodeji konečného výrobku vrácena, buď při prodeji na domácím trhu (v tomto případě lze žádat o vrácení celé DPH), nebo při vývozu (v tomto případě čínská vláda omezuje vrácení DPH na určité sazby, na určité zboží a na určité období). Menší částka DPH, o jejíž vrácení nelze zažádat, není tak vysoká, aby měla na výše uvedené závěry významný vliv.
(29)
Je rovněž třeba poznamenat, že významný rozdíl v ceně mezi LME a SHFE během období šetření poukazuje na zásahy státu do mechanismu tvorby cen surového hliníku, což je zjištění prozatímního nařízení (32. bod odůvodnění), které bylo potvrzeno v souvislosti s inspekcí odborů Komise na SHFE.
(30)
Inspekce potvrdila, že stát má při tvorbě cen na SHFE zásadní úlohu a zasahuje do mechanismů tvorby cen, zejména s ohledem na své postavení jako prodejce surového hliníku i jako kupujícího prostřednictvím Státního úřadu pro rezervy a dalších státních orgánů. Kromě toho stanoví stát prostřednictvím pravidel SHFE denní cenové limity, které byly schváleny státním regulačním orgánem CSRC (Čínská komise pro cenné papíry). Je rovněž zřejmé, že SHFE je uzavřená burza pro společnosti registrované v Číně a čínské občany a že neexistuje účinná arbitráž mezi SHFE a mezinárodními burzami mimo Čínu. To dokazují významné rozdíly v ceně mezi SHFE a mezinárodními burzami jako například LME. Navíc v případě, že termínová smlouva z SHFE vede k fyzické dodávce, smí se tato dodávka uskutečnit pouze ve schváleném skladu v ČLR, na rozdíl od mezinárodních burz, v jejichž případě se dodávka může uskutečnit kdekoliv na světě. Uvedená pravidla pro dodávky zajišťují, že vnitrostátní čínský trh zůstává izolován od světového trhu a že cenová odchylka přináší prospěch pouze čínským společnostem.
(31)
Předběžná zjištění uvedená ve 22. až 40. bodě odůvodnění se tudíž potvrzují.
3.3 ČLR a Arménie: Individuální zacházení
(32)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrdila se předběžná zjištění týkající se vyvážejícího výrobce v Arménii uvedená ve 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(33)
Jeden vyvážející výrobce z ČLR zpochybnil předběžné zjištění uvedené ve 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, které uvádí, že by mu mělo být individuální zacházení zamítnuto. Individuální zacházení bylo zamítnuto proto, že většinovým vlastníkem společnosti je stát. Společnost uvedla, že toto rozhodnutí by mělo být změněno, vzhledem k tomu, že stát společnost vlastní prostřednictvím společnosti kótované na hongkongské burze a že v představenstvu společnosti nejsou žádní státní úředníci.
(34)
Uvedené argumenty byly zamítnuty. Většinovým vlastníkem společnosti je stát, a proto se představenstvo, které společnost řídí, zodpovídá největšímu akcionáři - státu. Společnost rovněž neprokázala, a ani neposkytla žádné důkazy, které by dokazovaly, že stát nemůže zasahovat do obchodních rozhodnutí společnosti prostřednictvím rozhodnutí jejího představenstva.
(35)
Předběžná zjištění uvedená ve 41. a 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tudíž potvrzují.
3.4 Srovnatelná země
(36)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se předběžná zjištění uvedená ve 43. až 52. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že vhodnou a rozumnou srovnatelnou zemí je Turecko.
4. DUMPING
4.1 Brazílie
(37)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrdila se předběžná zjištění uvedená v 53. až 68. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Arménie
(38)
Jediný vyvážející výrobce z Arménie zpochybnil předběžná zjištění uvedená v 69. až 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Společnost uvedla, že úpravy provedené podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení v souvislosti s prodejem, správními a režijními náklady a přiměřeným ziskem z prodeje prostřednictvím společností ve spojení nebyly oprávněné.
(39)
Při přezkoumání vyšlo najevo, že se určitý prodej neuskutečnil prostřednictvím dovozců ve spojení ve Společenství. Za těchto okolností nebyly úpravy provedené podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení oprávněné a uvedené výpočty byly odpovídajícím způsobem změněny.
4.3 ČLR
(40)
Jelikož nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se předběžná zjištění uvedená v 78. až 82. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(41)
Pro výpočet zbytkového dumpingového rozpětí pro ČLR byla předběžná metoda uvedená v 83. bodě odůvodnění prozatímního nařízení změněna tak, že rozpětí bylo vypočítáno na základě váženého průměru i) celkového dumpingového rozpětí vypočítaného pro společnost, jíž bylo přiznáno tržní a individuální zacházení, a ii) nejvyšší dumpingové transakce téže společnosti použité na vývozní ceny uvedené v databázi Comext (které byly reprezentativní pro nespolupracující čínské vývozce). Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu stanovena na 47,0 % z ceny CIF na hranice Společenství před proclením.
4.4 Konečná dumpingová rozpětí
Země
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Brazílie
Companhia Brasileira de Aluminio
27,6 %
Všechny ostatní společnosti
27,6 %
ČLR
Alcoa Bohai a Alcoa Shanghai
25,6 %
Shandong Loften
33,7 %
Zhenjiang Dingsheng
37,4 %
Všechny ostatní společnosti
47,0 %
Arménie
RUSAL Armenal
33,4 %
Všechny ostatní společnosti
33,4 %
5. ÚJMA
5.1 Výroba Společenství a vymezení výrobního odvětví Společenství
(42)
Jak je uvedeno v 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, podala podnět Eurométaux jménem čtyř výrobců Společenství, kteří na šetření spolupracovali. Jeden další výrobce podnět podpořil a jeden výrobce s ním nesouhlasil. Uvedených pět výrobců, kteří podnět podali nebo jej podpořili, se proto považuje za výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
(43)
Jelikož nebyly ohledně výroby a vymezení výrobního odvětví Společenství předloženy žádné připomínky, potvrzuje se tímto 86. až 87. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.2 Spotřeba ve Společenství
(44)
Arménský vyvážející výrobce zpochybnil stanovení spotřeby ve Společenství a namítl, že měl být vzat do úvahy prodej výrobního odvětví Společenství na nedobrovolném trhu. Stejná společnost rovněž prohlásila, že odhady uvedené v podnětu nebyly pro stanovení spotřeby ve Společenství spolehlivým základem, a odkázala na nezávislou studii trhu.
(45)
Pokud jde o údajné nedobrovolné užívání, bylo zjištěno, že během období šetření byl na nedobrovolný trh určen jen velmi omezený objem zboží. To se týkalo pouze jednoho výrobce Společenství a prodeje během prvního roku posuzovaného období. Byl proto učiněn závěr, že tato skutečnost měla na celkovou situaci jen zanedbatelný, pokud vůbec nějaký, dopad.
(46)
Pokud jde o stanovení celkové spotřeby ve Společenství, byl učiněn závěr, že předběžně použitá metoda byla rozumná a podala o celé situaci relativně úplný obraz. Arménský vyvážející výrobce nevysvětlil, v jakém ohledu není metoda použitá orgány Společenství rozumná a proč by měla vést k nespolehlivým výsledkům. Studie citovaná arménským vyvážejícím výrobcem není považována za přímo relevantní, protože odkazuje na jiné typy hliníkových fólií a obsahuje údaje o společnostech mimo EU, které nemohly být ověřeny. Kromě toho byla předběžná zjištění týkající se celkové spotřeby ve Společenství uvedená v 90. bodě odůvodnění v tabulce 1 prozatímního nařízení potvrzena dalšími zúčastněnými stranami, včetně dovozců, kteří nejsou s výrobním odvětvím Společenství ve spojení.
(47)
Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že celková spotřeba ve Společenství stanovená v prozatímním nařízení podává o celé situaci spolehlivý obraz.
(48)
Jelikož nebyly ohledně spotřeby ve Společenství předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se tímto 88. až 90. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
5.3 Souhrnné posouzení vlivů dotčeného dovozu
(49)
Po zveřejnění předběžných zjištění brazilský vyvážející výrobce znovu zdůraznil, že výrobek pocházející z Brazílie splňuje vyšší normy kvality, jako například minimální pevnost v tahu a požadavky na tažnost, což ve srovnání s výrobkem vyváženým dalšími dvěma dotčenými zeměmi umožňuje větší rozsah použití a prodej širšímu spektru odběratelů. Výrobce tudíž tvrdil, že pro hliníkové fólie existují v závislosti na kvalitě výrobku různé segmenty trhu a že pouze brazilský výrobek splňuje normy pro prodej na trhu s vysoce kvalitními značkovými výrobky.
(50)
Brazilský vývozce rovněž zopakoval, že prodejní cesty a distribuční metody jsou pro jeho výrobky rozdílné. Zejména uvedl, že brazilský vývoz probíhá hlavně prostřednictvím obchodníků, zatímco arménští a čínští vyvážející výrobci prodávají přímo podnikům zabývajícím se převíjením fólií ve Společenství. Brazilský vývozce dále prohlásil, že má s některými odběrateli ve Společenství dlouhodobé a stabilní obchodní vztahy, přičemž vývozci z Arménie a ČLR vstoupili na trh Společenství teprve nedávno.
(51)
Nakonec stejný vyvážející výrobce uvedl, že objem dovozu a podíl na trhu se vyvíjel odlišně od dalších dvou vyvážejících zemí, což mělo být důkazem, že podmínky konkurence ve opravdu lišily.
(52)
Pokud jde o první tvrzení, tj. rozdíl v normách kvality, šetření ukázalo, že navzdory rozdílům v kvalitě se trh s hliníkovými fóliemi řídí zejména cenou a rozdíly v kvalitě hrají při výběru dodavatele pouze malou roli. Tato zjištění byla potvrzena spolupracujícími dovozci a dotčenými uživateli. Nedoložené tvrzení brazilského vyvážejícího výrobce, tj. že trh s hliníkovými fóliemi je v závislosti na rozdílech v kvalitě výrobku rozdělen na několik segmentů, nemohlo být tudíž během tohoto šetření potvrzeno, a dotyčné tvrzení bylo nutno zamítnout.
(53)
Pokud jde o údajně rozdílné prodejní cesty a distribuční metody, je třeba poznamenat, že brazilský vyvážející výrobce nezpochybňuje fakt, že své výrobky prodává jak prostřednictvím obchodníka, se kterým není ve spojení, tak přímo podnikům zabývajícím se převíjením fólií ve Společenství. Na základě výše uvedeného jsou prodejní cesty považovány za shodné. Skutečnost, že brazilský vývozce údajně vybudoval během předchozích let dlouhodobé obchodní vztahy, sama o sobě nebrání tomu, aby jeho výrobky podléhaly stejným podmínkám hospodářské soutěže jako výrobky konkurence, která vstoupila na trh nedávno. Vyvážející výrobce neprohlásil ani neprokázal, že jeho odběratelé by nezměnili dodavatele, pokud by to považovali za vhodné. Z toho důvodu nevede skutečnost, že brazilský vývozce je na trhu Společenství přítomen dlouho, k závěru, že jeho výrobky podléhají jiným podmínkám hospodářské soutěže než výrobky dovezené z Arménie a z ČLR. Tvrzení v tomto ohledu bylo tudíž zamítnuto.
(54)
Pokud jde o rozdílný vývoj dovozu, brazilský vyvážející výrobce nepředložil žádné další informace nebo důkazy, a proto se potvrzují předběžná zjištění uvedená v 93. bodě odůvodnění.
(55)
Po zveřejnění předběžných zjištění arménský vyvážející výrobce uvedl, že by arménský dovoz měl být v rámci analýzy újmy posuzován odděleně vzhledem nízkému objemu dovozu, nízkému podílu na trhu, stabilní tendenci dovozu a rovněž údajně významným rozdílům v kvalitě výrobku vyváženého z Arménie a výrobků vyvážených z Brazílie a ČLR.
(56)
Toto tvrzení nemohlo být přijato, jelikož bylo zjištěno, že všechny podmínky pro souhrnné posouzení stanovené v čl. 3 odst. 4 základního nařízení byly splněny:
-
jak bylo předběžně zjištěno a jak potvrzuje 38. až 39. bod odůvodnění výše, bylo dumpingové rozpětí stanovené pro Arménii nad úrovní minimální hranice určené v čl. 9 odst. 3 základního nařízení,
-
objem dovozu z Arménie nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení, tj. jeho podíl na trhu dosahoval 5,26 %, jak uvádí 96. bod odůvodnění (tabulka 4) prozatímního nařízení. Bylo rovněž zjištěno, že dovoz z Arménie od roku 2006 do konce období šetření významně rostl, přestože během posuzovaného období začala znovu vyvážet ČLR a dovoz z Brazílie byl významný,
-
s ohledem na podmínky hospodářské soutěže pro výrobky dovážené z dotčených zemí a zejména s ohledem na argumenty předložené v souvislosti s významnými rozdíly v kvalitě mezi dováženými výrobky, jak uvádí 52. bod odůvodnění výše, bylo zjištěno, že výrobky z Arménie mají podobné fyzické a technické vlastnosti i základní využití bez ohledu na jejich specifickou kvalitu. Je rovněž třeba poznamenat, že tento vyvážející výrobce uvedl, že hodlá začít vyrábět ještě kvalitnější konvertované fólie, což naznačuje, že argument ohledně údajně špatné kvality vyrobených výrobků může být přehnaný.
(57)
Tvrzení v tomto ohledu předložená arménským vyvážejícím výrobcem byla proto zamítnuta.
(58)
Jelikož nebyly ohledně souhrnného posouzení vlivů dotčeného dovozu v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení předloženy žádné další připomínky, potvrzují se tímto předběžné závěry uvedené v 91. až 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4 Dovoz z dotčených zemí
5.4.1 Objem a podíl dotčených zemí na trhu
(59)
Jelikož nebyly ohledně dovozu z dotčených zemí předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená v 95. až 96. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4.2 Ceny
(60)
Jelikož nebyly ohledně cen dotčeného dovozu předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená v 97. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.4.3 Cenové podbízení
(61)
Vyvážející výrobce v Brazílii zpochybnil metodu použitou pro výpočet rozpětí cenového podbízení, které se na něj vztahovalo. Vyvážející výrobce v tomto ohledu prohlásil, že výpočet rozpětí cenového podbízení nebyl proveden na stejné obchodní úrovni. Vyvážející výrobce v Brazílii uvedl, že prodej na vývoz z Brazílie se uskutečnil zejména dovozci, který není ve spojení a který výrobek dále prodává podnikům zabývajícím se převíjením fólií, zatímco výrobní odvětví Společenství prodává své výrobky podnikům zabývajícím se převíjením fólií přímo. Uvedený výrobce proto prohlásil, že správní a režijní náklady a zisk obchodníka měly být přičteny k vývozní ceně. Šetření ukázalo, že v rozporu s tím, co brazilský vyvážející výrobce uvedl, se prodej na vývoz neuskutečnil zejména dovozci, který není ve spojení, nýbrž přes 70 % prodeje na vývoz se uskutečnilo přímo podnikům zabývajícím se převíjením fólií. Šetření stejně tak odhalilo, že výrobní odvětví Společenství dotčený výrobek prodávalo převážně podnikům zabývajícím se převíjením fólií, třebaže určité množství bylo prodáno i obchodníkům. Proto bylo rozhodnuto, rovněž aby se zajistilo, že srovnání bude i tak provedeno na stejné obchodní úrovni, nebrat v úvahu prodej obchodníkovi a při výpočtu cenového podbízení vycházet pouze z přímého prodeje podnikům zabývajícím se převíjením fólií. Jelikož tento prodej představuje více než 70 % celkového prodeje vyvážejícího výrobce do Společenství, bylo toto množství považováno za reprezentativní.
(62)
Stejný vyvážející výrobce v Brazílii předložil další argument, a sice že měla být provedena úprava, která by zohlednila rozdíly v kvalitě mezi dováženým výrobkem a výrobkem výrobního odvětví Společenství. Šetření nicméně jasně ukázalo, že otázka kvality není určujícím faktorem, jelikož volba konečného uživatele se spíše než eventuálními rozdíly v kvalitě (např. tloušťkou fólií) řídí cenou.
(63)
Na základě výše uvedených skutečností byl vážený průměr cenového podbízení, vyjádřený jako procentní hodnota prodejních cen výrobního odvětví Společenství nezávislým odběratelům, upravený na úroveň ceny ze závodu, pro Brazílii stanoven na 9,6 %.
(64)
Jelikož nebyly ohledně podbízení vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená v 98. až 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.5 Stav výrobního odvětví Společenství
(65)
Jak se uvádí ve 42. bodě odůvodnění, byly činitele újmy stanoveny na základě ověřených informací od pěti výrobců ve Společenství. Šestý výrobce ve Společenství předložil po předběžném stanovení činitelů újmy odpověď na dotazník, která však již nemohla být ověřena, a nebyla proto při konečném stanovení vzata v úvahu. Po dokončení všech inspekcí na místě musely být některé činitele újmy změněny na základě důkazů nalezených v navštívených společnostech. Proto v souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení musel být přezkum účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Společenství a posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Společenství, odpovídajícím způsobem změněn.
5.5.1 Výroba, kapacita a využití kapacity
Tabulka 1: Výroba, kapacita a využití kapacity
2005
2006
2007
Období šetření
Výroba v tunách
50 952
48 467
40 071
32 754
Výroba (index)
100
95
79
64
Výrobní kapacita v tunách
59 400
59 400
59 400
59 400
Výrobní kapacita (index)
100
100
100
100
Využití kapacity
86 %
81 %
67 %
55 %
Využití kapacity (index)
100
94
79
64
(66)
Jak vyplývá z tabulky 1, objem výroby výrobního odvětví Společenství mezi rokem 2005 a obdobím šetření stále vykazoval jasně nepříznivý vývoj. Pokud jde o celkovou výrobní kapacitu, potvrdila konečná zjištění pokles využití kapacity během posuzovaného období.
5.5.2 Objem prodeje, podíl na trhu, růst a průměrná jednotková cena v ES
(67)
Následující tabulka ukazuje výsledky výrobního odvětví Společenství, pokud jde o prodej nezávislým odběratelům ve Společenství.
Tabulka 2: Objem prodeje, podíl na trhu, ceny a průměrné jednotkové ceny ve Společenství
2005
2006
2007
Období šetření
Objem prodeje (v tunách)
43 661
45 191
37 207
30 310
Objem prodeje (index)
100
104
85
70
Podíl na trhu
48 %
53 %
34 %
33 %
Jednotkové ceny v EUR/tunu
2 566
3 045
3 219
3 068
Jednotkové ceny (index)
100
119
125
120
(68)
Jak bylo předběžně stanoveno, zatímco spotřeba Společenství vzrostla během posuzovaného období o 4 %, snížil se objem prodeje výrobního odvětví Společenství o 30 %, výrobní odvětví Společenství tedy nemohlo mít ze zvýšené spotřeby prospěch. V důsledku toho se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu snížil ze 48 % v roce 2005 na 33 % během období šetření.
(69)
Pokud jde tedy o výsledky výrobního odvětví Společenství v oblasti prodeje nezávislým odběratelům ve Společenství, konečná zjištění předběžně popsaný stav výrazně nezměnila.
5.5.3 Zásoby
(70)
Níže uvedená čísla představují objem zásob na konci každého období.
Tabulka 3: Zásoby
2005
2006
2007
Období šetření
Zásoby v tunách
1 789
1 711
2 148
2 355
Zásoby (index)
100
96
120
132
(71)
Jak uvádí 107. bod odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ukázalo, že zásoby nelze považovat za významný činitel újmy, neboť převážná většina výroby je založena na zakázkách. Proto je vývoj zásob uveden pouze pro informaci. Ačkoliv konečná zjištění nyní vykazují významný nárůst úrovně zásob o 32 %, ukázalo se, že tento nárůst je důsledkem úrovně zásob jedné společnosti, které jsou určeny k okamžitému dodání, a nejsou proto reprezentativním ukazatelem vývoje.
5.5.4 Investice a schopnost získávat kapitál
Tabulka 4: Investice
2005
2006
2007
Období šetření
Investice (EUR)
7 090 015
807 899
1 355 430
3 998 397
Investice (index)
100
11
19
56
(72)
Investice výrobního odvětví Společenství významně klesly; potvrzuje se tedy vývoj uvedený ve 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož nedošlo ohledně investic výrobního odvětví Společenství mezi rokem 2005 a obdobím šetření k žádné významné změně a nebyly předloženy další připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.5.5 Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok
Tabulka 5: Ziskovost, návratnost investic a peněžní tok
2005
2006
2007
Období šetření
Ziskovost prodeje ES
-2,8 %
-2,6 %
0,2 %
-0,1 %
Návratnost celkových investic
-43,7 %
- 439,1 %
19,3 %
-1,3 %
Peněžní tok
2 %
1 %
4 %
5 %
(73)
Z tabulky výše vyplývá, že ziskovost výrobního odvětví Společenství se během posuzovaného období mírně zvýšila, ačkoliv v období šetření zůstává nadále záporná, a zejména výrazně nižší, než je cílový zisk 5 %. Jak vyplývá z tabulek 1 a 2 výše, šetření odhalilo, že zhoršení stavu výrobního odvětví Společenství se promítlo zejména do významného poklesu objemu výroby a prodeje výrobního odvětví Společenství. To naznačuje, že výrobní odvětví Společenství, které čelilo dumpingovému dovozu, ve snaze eliminovat ztráty zaznamenalo pokles objemu prodeje a podílu na trhu. Závěrem lze říci, že ačkoliv výrobní odvětví Společenství dosáhlo v roce 2007 mezního zisku, během období šetření opět zaznamenalo drobné ztráty, a lze proto konstatovat, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu. Revidovaná zjištění týkající se ziskovosti neměla v tomto ohledu na předběžné závěry vliv a konečná zjištění nemění závěr, že celková ziskovost zůstala velmi nízká, dokonce i záporná, navzdory skutečnosti, že spotřeba v roce 2007 a během období šetření výrazně vzrostla.
(74)
Návratnost investic byla znovu přepočítána na základě ověřených údajů poskytnutých výrobním odvětvím Společenství a za použití stejné metody, která je popsána ve 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Výsledkem bylo zjištění, že uvedený ukazatel byl za rok 2007 kladný, což odráží drobný zisk, kterého výrobní odvětví Společenství v tomto období dosáhlo.
(75)
Pokud jde o peněžní tok, byla konečná zjištění rovněž zrevidována na základě ověřených údajů poskytnutých výrobním odvětvím Společenství. Tento ukazatel potvrzuje, že výrobní odvětví Společenství se snažilo zareagovat na prudký nárůst dumpingového dovozu z dotčených zemí tím, že udržovalo prodejní ceny na co nejvyšší možné úrovni na úkor objemu prodeje a podílu na trhu.
5.5.6 Zaměstnanost, produktivita a mzdy
Tabulka 6: Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2005
2006
2007
Období šetření
Počet zaměstnanců
482
460
386
343
Počet zaměstnanců (index)
100
95
80
71
Mzdové náklady
13 618 746
13 031 854
10 882 109
9 642 041
Mzdové náklady (index)
100
96
80
71
Průměrné pracovní náklady
28 226
28 359
28 195
28 122
Průměrné pracovní náklady (index)
100
100
100
100
Produktivita (tuny/zaměstnanec)
106
105
104
96
Produktivita (index)
100
100
98
90
(76)
Po revizi údajů lze vyvodit závěr, že pokud jde o zaměstnanost, produktivitu a mzdy ve výrobním odvětví Společenství mezi rokem 2005 a obdobím šetření, probíhal vývoj zhruba stejně, jak bylo uvedeno již v prozatímním nařízení. Jelikož nedošlo k žádné významné změně a nebyly předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.5.7 Výše dumpingového rozpětí
(77)
Jelikož nebyly ohledně výše uvedené záležitosti předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.5.8 Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(78)
Jelikož nebyly ohledně výše uvedené záležitosti předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 114. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.5.9 Růst
(79)
Jelikož nebyly ohledně výše uvedené záležitosti předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 115. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5.6 Závěr o újmě
(80)
Jelikož nebyly ohledně stavu výrobního odvětví Společenství předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se tímto závěr, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu, uvedený ve 116. až 118. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
6.1 Účinky dumpingového dovozu
(81)
Arménský vyvážející výrobce tvrdil, že podíl na trhu arménského dovozu během posuzovaného období nebyl v průměru tak veliký, aby způsobil újmu, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo. Jeden z vyvážejících výrobců v ČLR tvrdil, že dovoz z ČLR žádnou újmu nezpůsobil, jelikož ziskovost výrobního odvětví Společenství stoupala souběžně s rostoucím dovozem z ČLR.
(82)
Jak uvádí 91. až 94. bod odůvodnění prozatímního nařízení a jak bylo potvrzeno ve 49. až 58. bodě odůvodnění výše, podmínky pro souhrnné posouzení dovozu ze všech zemí, které byly předmětem šetření, jehož cílem bylo posoudit dopad dumpingového dovozu na stav výrobního odvětví Společenství v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení, byly splněny. V důsledku toho byla analýza posuzující dovoz z jednotlivých dotčených zemí považována za nepřiměřenou, a výše uvedená tvrzení bylo nutno zamítnout.
(83)
Pokud jde o vývoj ziskovosti výrobního odvětví Společenství, zrevidovaná čísla celkový obraz o újmě výrazně nezměnila. Ztráty výrobního odvětví Společenství během roku 2005 a 2006 klesaly a v roce 2007 dosáhlo výrobní odvětví mezního zisku (0,2 %). Tato úroveň zisku během období šetření klesala a proměnila se v menší ztrátu - 0,1 %.
(84)
Je rovněž třeba připomenout, že jak uvádí 121. bod odůvodnění prozatímního nařízení a 73. bod odůvodnění výše, zhoršení stavu výrobního odvětví Společenství se promítlo zejména do významného poklesu objemu výroby a prodeje výrobního odvětví Společenství. To naznačuje, že výrobní odvětví Společenství, které čelilo dumpingovému dovozu, ve snaze eliminovat ztráty zaznamenalo pokles objemu prodeje a podílu na trhu. Závěrem lze říci, že ačkoliv výrobní odvětví Společenství dosáhlo v roce 2007 drobného zisku, potvrdilo se, že utrpělo podstatnou újmu, protože revidovaná zjištění ohledně ziskovosti vykazovala během období šetření ztráty. Jelikož se zhoršení stavu výrobního odvětví Společenství časově shodovalo s nárůstem dovozu z dotčených zemí, závěry uvedené ve 123. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
(85)
Proto byl učiněn závěr, že tlak dotčeného dumpingového dovozu, jehož objem a podíl na trhu se od roku 2006 významně zvýšil, hrál, pokud jde o způsobení újmy výrobnímu odvětví Společenství, rozhodující roli. Výše uvedená tvrzení se proto zamítají.
6.2 Účinky jiných činitelů
6.2.1 Dovoz ze třetích zemí s výjimkou ČLR, Arménie a Brazílie
(86)
Jelikož nebyly ohledně dovozu ze třetích zemí s výjimkou dotčených zemí předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto závěry uvedené ve 124. až 126. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.2 Vývoz výrobního odvětví Společenství
(87)
Jelikož nebyly ohledně výsledků vývozu výrobního odvětví Společenství předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto závěry uvedené ve 127. a 128. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.3 Dovoz výrobního odvětví Společenství
(88)
Jeden vyvážející výrobce s odkazem na určité informace o trhu tvrdil, že objem dovezený jedním z výrobců Společenství od čínské společnosti, která je s ním ve spojení, je významný.
(89)
Uvedené tvrzení však nebylo možno potvrdit, jelikož ověřené údaje poskytnuté příslušným čínským vyvážejícím výrobcem a dovozcem Společenství, který s ním je ve spojení, potvrdily předběžné závěry, které jsou uvedeny ve 129. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.4 Újma, kterou si výrobní odvětví Společenství způsobilo samo
(90)
Některé zúčastněné strany znovu zopakovaly, že výrobci ve Společenství se spíše zajímali o lukrativnější trh s konvertovanými hliníkovými fóliemi. Bylo předloženo tvrzení, že konvertované hliníkové fólie (rovněž známé jako hliníkové fólie pro domácnost) se vyrábějí na stejných výrobních linkách a že přechod mezi výrobky je tudíž relativně snadný. Pokles objemu výroby dotčeného výrobku ve výrobním odvětví Společenství proto spíše souvisí s nárůstem výroby konvertované hliníkové fólie na straně výrobního odvětví Společenství než s nárůstem dovozu z dotčených zemí. Zúčastněné strany tvrdily, že nárůst dovozu z dotčených zemí byl naopak způsoben nedostatečnými dodávkami výrobního odvětví Společenství na trh Společenství, což bylo důsledkem zvýšené výroby konvertované hliníkové fólie. Zjištění uvedená ve 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byla kritizována, protože se zakládají na údajích týkajících se pouze jednoho výrobce konvertované hliníkové fólie ve Společenství.
(91)
Šetření potvrdilo, že objem výroby konvertované hliníkové fólie ve výrobním odvětví Společenství se výrazně nezvýšil. Další šetření ve skutečnosti prokázalo, že žádný ze žadatelů a výrobců Společenství, kteří podnět podporují, nepřevedl významnou část svého celkového objemu výroby na konvertované hliníkové fólie, a proto bylo nutné tvrzení předložená v této souvislosti odmítnout. Na tomto základě nelze učinit závěr, že významná část výrobní kapacity byla skutečně převedena z dotčeného výrobku na konvertované hliníkové fólie. Skutečně je možné na stejných válcovacích strojích vyrábět různé typy fólií, a proto lze rovněž dojít k závěru, že pokud by byla ziskovost dotčeného výrobku za podmínek spravedlivého obchodu obnovena, mohlo by výrobní odvětví Společenství na výrobu dotčeného výrobku uvolnit větší kapacitu. Tímto se tedy potvrzují předběžné závěry uvedené ve 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.5 Vývoj spotřeby na trhu Společenství
(92)
Jelikož nebyly ohledně vývoje spotřeby na trhu Společenství předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto závěry uvedené ve 133. a 134. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2.6 Vývoj nákladů výrobního odvětví Společenství
(93)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že výrobní odvětví Společenství dokázalo zvýšit své ziskové rozpětí, navzdory vyšším nákladům na suroviny, což je v rozporu s předběžným závěrem uvedeným ve 136. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tj. že výrobní odvětví Společenství nemohlo zvyšovat prodejní ceny stejným tempem, jakým rostly náklady na suroviny. Toto tvrzení bylo nutno odmítnout. Zaprvé, ačkoliv šetření nakonec ukázalo mírné zlepšení ziskovosti v roce 2007, neprošel růst zisku stejným vývojem jako rostoucí spotřeba Společenství. Zadruhé, když byl růst nákladů přenesen na odběratele, došlo k významným ztrátám objemu prodeje a podílu na trhu, vzhledem k dumpingovému dovozu na trhu, který se podbízel cenám výrobního odvětví Společenství. Z šetření rovněž vyplynulo, že pokles objemu výroby souvisel s prudkým nárůstem dumpingového dovozu, zatímco výrobní kapacita zůstala stabilní. V důsledku toho byly výrobní náklady přiřazeny k nižšímu objemu výroby, což zvýšilo jednotkovou cenu.
6.3 Závěr o příčinné souvislosti
(94)
Jelikož nebyly v tomto ohledu předloženy žádné další připomínky, potvrzují se tímto závěry uvedené ve 137. a 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
7.1 Zájem výrobního odvětví Společenství
(95)
Jelikož nebyly ohledně zájmu výrobního odvětví Společenství předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto závěry uvedené ve 142. až 145. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Zájem dovozců
(96)
Jelikož nebyly ohledně zájmu dovozců předloženy žádné připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 146. až 149. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7.3 Zájem uživatelů
(97)
Podniky zabývající se převíjením fólií, které jsou hlavními uživateli dotčeného výrobku v Evropském společenství a které zastupuje Sdružení pro hliníkové fólie (Aluminium Foil Association), prohlásily, že:
-
v rozporu s předběžnými zjištěními uvedenými ve 153. bodě odůvodnění prozatímního nařízení by náklady na dopravu spotřebitelských rolí z ČLR představovaly pouze malé procento hodnoty zboží (přibližně 1 % prodejní ceny) a téměř by neexistoval rozdíl v nákladech na dopravu dotčeného výrobku (přibližně 0,2 % prodejní ceny),
-
rozsáhlý sortiment, který podniky zabývající se převíjením fólií ve Společenství nabízejí, by nepředstavoval výhodu, protože maloobchodníci by rovněž byli schopni dotčený výrobek získávat ve velkém množství prostřednictvím samostatných smluv s dovozci/obchodníky se spotřebními rolemi,
-
v rozporu s předběžnými zjištěními uvedenými ve 154. bodě odůvodnění prozatímního nařízení by výroba konvertovaných hliníkových fólií zůstala prioritou pro výrobce Společenství, kteří nemají o výrobu dotčeného výrobku zájem. V případě, že budou uložena konečná opatření, by dodávka dotčeného výrobku do Společenství nepokryla potřeby podniků zabývajících se převíjením fólií,
-
v rozporu s předběžnými zjištěními uvedenými ve 163. bodě odůvodnění prozatímního nařízení by se konečná opatření, pokud budou uložena, měla rovněž vztahovat na výrobky o hmotnosti pod 10 kg. V opačném případě by uvedená opatření vedla k prudkému nárůstu dumpingového dovozu spotřebních rolí, zvláště z ČLR, což by mělo závažné negativní důsledky pro podniky zabývající se převíjením fólií ve Společenství a vedlo by ke ztrátě 4 000 pracovních míst ve Společenství. Tento názor rovněž podpořili vyvážející výrobci ze dvou dotčených zemí.
(98)
Důkazy předložené v souvislosti s náklady na dopravu jsou považovány za spolehlivé, a byly tudíž přijaty. Nicméně riziko, že dovoz dotčeného výrobku může být nahrazen dovozem navazujícího výrobku, není samo o sobě považováno za důvod pro neuplatnění antidumpingových opatření. Ve skutečnosti nebyly předloženy ani získány důkazy, které by ukazovaly, že uvedený dovoz by se významně zvýšil a při cenách, které se podbízejí vůči cenám podniků zabývajících se převíjením fólií ve Společenství. Nekalé obchodní praktiky vyvážejících výrobců navazujícího výrobku by musely být přezkoumány zvlášť na základě dostatečných přímých důkazů. Dále se předpokládá, že přechod na výrobu navazujícího výrobku ve větším množství v ČLR by velmi pravděpodobně nějakou dobu trval, jelikož by bylo zapotřebí nových investic do strojů a zavedení nových prodejních cest. Jakékoliv účinky budou proto pociťovány pouze ve střednědobém výhledu. Tvrzení týkající se počtu pracovních míst ve výrobním odvětví navazujícího výrobku ve Společenství nebylo podloženo. Uvedená čísla nejsou proto považována za spolehlivá. Na tomto základě se předběžné závěry uvedené ve 153. až 162. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
(99)
Jelikož nebyly ohledně zájmu Společenství předloženy žádné další připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 150. až 163. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
8. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
8.1 Úroveň pro odstranění újmy
(100)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že výpočet úrovně pro odstranění újmy by se spíše než na prodejní ceně dotčeného výrobku měl zakládat na výrobních nákladech. Stejný vývozce tvrdil, že cílový zisk, který byl použit pro výpočet úrovně pro odstranění újmy, byl příliš vysoký a měl dosahovat 1 %, což by více odpovídalo současné situaci na trhu, zvláště zhoršení hospodářské situace. Stejný vyvážející výrobce navíc znovu zopakoval, že měly být provedeny úpravy, které by zohledňovaly rozdíly v kvalitě mezi vyváženým výrobkem a výrobkem vyráběným a prodávaným výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství.
(101)
Pokud jde o první tvrzení, tj. že úroveň pro odstranění újmy by měla být stanovena na základě výrobních nákladů, poznamenává se, že použití takové metody nemá na výsledky žádný dopad, a je tudíž považováno na irelevantní. Pokud jde o výši cílového zisku, jak se uvádí ve 165. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo použito velmi konzervativní rozpětí zisku před zdaněním pro výrobce ve výši 5 %. Stejné rozpětí bylo rovněž navrženo v podnětu a bylo použito v předchozím šetření. Navrhovaný cílový zisk však nebyl na úrovni, která by umožňovala výrobnímu odvětví Společenství udržet výrobní kapacitu a nové investice, a bylo proto nutno jej zamítnout. Co se týče tvrzení o kvalitě výrobku, a jak již bylo nastíněno v 52. bodě odůvodnění výše, bylo zjištěno, že všechny typy výrobků mají podobné základní fyzické a technické vlastnosti a základní využití bez ohledu na jejich specifickou kvalitu. Jelikož na podporu uvedených tvrzení nebyly předloženy žádné důkazy, potvrzují se tímto předběžné závěry uvedené ve 164. až 166. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(102)
Jiný vyvážející výrobce tvrdil, že cílem úrovně pro odstranění újmy by mělo být stanovení prodejních cen, které kompenzují samotnou ztrátu. To bylo nutno odmítnout, jelikož úroveň pro odstranění újmy je úroveň cen, které by Společenství mohlo v rozumné míře dosáhnout, pokud by dumpingový dovoz neexistoval.
(103)
Stejný vyvážející výrobce dále tvrdil, že cílový zisk by měl být stanoven na úrovni zisku dosaženého na začátku posuzovaného období, v tomto případě tedy ztráty. V takovém případě by rozpětí podbízení bylo de minimis.
(104)
Tento argument bylo nutné zamítnout vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Společenství bylo ještě ovlivňováno předchozím dumpingem z Ruska a ČLR a rovněž dumpingovým dovozem pocházejícím z Brazílie. Byl proto učiněn závěr, že výrobní odvětví tohoto druhu by v tomto odvětví za normálních podmínek hospodářské soutěže mohlo přiměřeně dosáhnout ziskového rozpětí ve výši 5 %.
(105)
Jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění výše, aby bylo zajištěno srovnání na stejné obchodní úrovni, nebyl při výpočtu cenového podbízení brán v úvahu prodej vyvážejícího výrobce v Brazílii obchodníkovi, který s ním není ve spojení, a v důsledku toho nebyl tento prodej brán v úvahu ani při výpočtu úrovně pro odstranění újmy.
(106)
Jelikož nebyly ohledně úrovně pro odstranění újmy předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se tímto 164. až 166. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(107)
Konečné celostátní rozpětí újmy pro ČLR bylo vypočítáno na základě váženého průměru i) rozpětí újmy společnosti v ČLR, jíž nebylo přiznáno tržní ani individuální zacházení, a ii) nejvyššího rozpětí újmy stejné společnosti použitého na vývozní ceny a vycházejícího z údajů Eurostatu (které byly reprezentativní pro nespolupracující čínské vývozce). Na tomto základě bylo celostátní rozpětí újmy stanoveno na 30,0 % z ceny CIF na hranice Společenství před proclením.
8.2 Konečná opatření
(108)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být konečné antidumpingové clo uloženo na úrovni dostatečné k odstranění újmy způsobené tímto dumpingovým dovozem a nesmí být vyšší než zjištěné dumpingové rozpětí.
(109)
Pro konečná antidumpingová cla se navrhují tyto sazby:
Země
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
Konečné rozpětí újmy
Konečné antidumpingové clo
Brazílie
Companhia Brasileira de Aluminio
27,6 %
17,6 %
17,6 %
Všechny ostatní společnosti
27,6 %
17,6 %
17,6 %
ČLR
Alcoa Bohai a Alcoa Shanghai
25,6 %
6,4 %
6,4 %
Shandong Loften
33,7 %
20,3 %
20,3 %
Zhenjiang Dingsheng
37,4 %
24,2 %
24,2 %
Všechny ostatní společnosti
47,0 %
30,0 %
30,0 %
Arménie
RUSAL Armenal
33,4 %
13,4 %
13,4 %
Všechny ostatní společnosti
33,4 %
13,4 %
13,4 %
(110)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav týkající se těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě platné pro „všechny ostatní společnosti.“
(111)
S veškerými žádostmi o použití této antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobců či prodejců) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak o jakékoli změně v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím prodejem a prodejem na vývoz, která je spojena například s takovou změnou názvu nebo takovou změnou výrobců či prodejců. V případě potřeby bude poté nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
8.3 Konečný výběr prozatímních cel
(112)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel.
8.4 Podoba opatření
(113)
V průběhu šetření nabídl jediný spolupracující vyvážející výrobce v Arménii a jediný spolupracující vyvážející výrobce v Brazílii cenové závazky v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(114)
Obě nabídky byly přezkoumány. Nabídka brazilského vývozce odstraňuje poškozující účinek dumpingu a dostatečným způsobem omezuje riziko obcházení. Pokud jde o nabídku arménského vývozce, vzhledem ke složité struktuře této skupiny společností a jejím složitým prodejním cestám existuje při prodeji stejného výrobku, avšak různého původu, stejným odběratelům a rovněž při prodeji různých výrobků stejným odběratelům různými prodejními společnostmi téže skupiny vysoké riziko křížové kompenzace. Arménský vývozce předložil po uplynutí lhůty stanovené v čl. 8 odst. 2 základního nařízení výrazně pozměněnou nabídku závazků. Je nutno podotknout, že kromě skutečnosti, že tato pozměněná nabídka byla předložena až po uplynutí lhůty, nemůže být přijata z následujícího důvodu: přestože společnost nabídla, že bude zboží prodávat pouze přímo prvnímu nezávislému odběrateli v EU, tj. do prodejní cesty nebudou zahrnuty dvě společnosti, které s ní jsou ve spojení, z šetření vyplynulo, že společnost prodává stejným odběratelům v EU i jiné výrobky. Společnost navíc prohlásila, že hodlá vyrábět a do EU prodávat nový typ výrobku, konkrétně konvertované hliníkové fólie. Jelikož je možné, že tento nový typ výrobku by mohl být prodáván stejným odběratelům v EU, nemůže ani pozměněná nabídka riziko křížové kompenzace v přijatelné míře omezit.
(115)
Rozhodnutím 2009/736/ES (4) přijala Komise nabídku závazků od společnosti Companha Brasileira de Aluminio (CBA). Rada uznává, že uvedená nabídka závazků odstraňuje poškozující účinek dumpingu a dostatečným způsobem omezuje riziko obcházení. Nabídka společnosti Rusal Armenal se zamítá z důvodů uvedených ve 114. bodě odůvodnění a rovněž kvůli problémům s účetnictvím této společnosti, jak je objasněno ve 21. a 22. bodě odůvodnění výše.
(116)
Aby mohla Komise a celní orgány dále účinně monitorovat, zda společnost CBA závazek splňuje, je osvobození od antidumpingového cla při podání žádosti o propuštění do volného oběhu příslušnému celnímu orgánu podmíněno i) předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze II, ii) skutečností, že dovážené zboží je vyrobeno, dodáno a fakturováno přímo společností CBA prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství, a iii) skutečností, že zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře. V případě, že výše uvedené podmínky nejsou splněny, vzniká přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu povinnost zaplatit příslušné antidumpingové clo.
(117)
Jakmile Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku následkem jeho porušení s odkazem na konkrétní transakce a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vzniká přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu celní dluh.
(118)
Dovozci by si měli být vědomi, že celní dluh může vzniknout jako běžné obchodní riziko při přijetí prohlášení o propuštění do volného oběhu, jak uvádí 116. a 117. bod odůvodnění, i když závazek nabízený výrobcem, od kterého zboží přímo či nepřímo nakupovali, byl Komisí přijat.
(119)
Podle čl. 14 odst. 7 základního nařízení by měly celní orgány, jakmile objeví náznak porušení závazku, okamžitě uvědomit Komisi.
(120)
Z důvodů uvedených výše považovala Komise závazek nabídnutý společností CBA za přijatelný a závazek předložený společností Armenal za nepřijatelný a dotčené společnosti byly informovány o základních skutečnostech, úvahách a povinnostech, na nichž bylo přijetí a zamítnutí založeno.
(121)
V případě porušení nebo odvolání závazků nebo v případě, že Komise zruší přijetí závazků, se podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení automaticky uplatní antidumpingové clo, které uložila Rada v souladu s čl. 9 odst. 4.
9. MONITOROVÁNÍ
(122)
V zájmu co největšího snížení rizika obcházení z důvodu velkého rozdílu celních sazeb se má za to, že je v tomto případě pro zajištění řádného použití těchto antidumpingových cel nutné přijmout zvláštní opatření. Tato opatření jsou:
(123)
Předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz, k němuž takováto faktura přiložena není, podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní vývozce.
(124)
Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz hliníkových fólií o tloušťce nejméně 0,008 mm a nejvýše 0,018 mm, nevytvrzených, válcovaných, ale dále již neupravených, v rolích o šířce nepřesahující 650 mm a o hmotnosti nad 10 kg, kódu KN ex 7607 11 19 (kód TARIC 7607111910), pocházejících z Arménie, Brazílie a Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
Arménie
Closed Joint Stock Company Rusal-Armenal
13,4 %
A943
Všechny ostatní společnosti
13,4 %
A999
ČLR
Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd. a Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd.
6,4 %
A944
Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd.
20,3 %
A945
Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd.
24,2 %
A946
Všechny ostatní společnosti
30,0 %
A999
Brazílie
Companhia Brasileira de Aluminio
17,6 %
A947
Všechny ostatní společnosti
17,6 %
A999
3. Bez ohledu na odstavec 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovoz zboží propuštěného do volného oběhu podle článku 2.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
5. Uplatnění jednotlivých celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která splňuje požadavky stanovené v příloze I. Není-li tato faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.
Článek 2
1. Dovoz zboží, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění do volného oběhu a na něž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2009/736/ES v platném znění, je osvobozen od antidumpingových cel uložených článkem 1 za těchto podmínek:
-
je vyráběn, dodáván a fakturován přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství a
-
k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze II tohoto nařízení, a
-
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře.
2. Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh,
-
pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 1 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
-
pokud Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku nařízením nebo rozhodnutím, které odkazuje na konkrétní transakce a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Částky zajištěné formou prozatímního antidumpingového cla podle nařízení Komise (ES) č. 287/2009 na dovoz hliníkových fólií o tloušťce nejméně 0,008 mm a nejvýše 0,018 mm, nevytvrzených, válcovaných, ale dále již neupravených, v rolích o šířce nepřesahující 650 mm a o hmotnosti nad 10 kg, kódu KN ex 7607 11 19 (kód TARIC 7607111910), pocházejících z Arménie, Brazílie a ČLR se s konečnou platností vybírají, a to v rozsahu konečného cla uloženého podle článku 1. Částky, které byly zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingového cla, se uvolňují.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 24. září 2009.
REGLAMENTO (CE) N o 925/2009 DEL CONSEJO
de 24 de septiembre de 2009
por el que se establece un derecho antidumping definitivo y se percibe definitivamente el derecho provisional impuesto sobre las importaciones de determinadas hojas de aluminio, originarias de Armenia, Brasil y la República Popular China
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 384/96 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) (en lo sucesivo, «el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 9,
Vista la propuesta presentada por la Comisión previa consulta al Comité Consultivo,
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
1.1. Medidas provisionales
(1)
La Comisión, mediante el Reglamento (CE) no 287/2009 (2) («el Reglamento provisional»), estableció un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de determinadas hojas de aluminio originarias de Armenia, Brasil y la República Popular China.
(2)
El procedimiento se inició a raíz de la denuncia presentada por Eurométaux («el denunciante») en nombre de productores que representan una importante proporción, en este caso más del 25 %, de la producción total comunitaria de hojas de aluminio.
(3)
Según lo establecido en el considerando 13 del Reglamento provisional, la investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de julio de 2007 y el 30 de junio de 2008 («el período de investigación»). El análisis de las tendencias para evaluar el perjuicio abarcó desde el 1 de enero de 2005 hasta el final del período de investigación («el período considerado»).
1.2. Continuación del procedimiento
(4)
Tras la comunicación de los hechos y consideraciones esenciales, en función de los cuales se decidió imponer medidas antidumping provisionales («la comunicación provisional»), varias partes interesadas presentaron por escrito sus observaciones sobre las conclusiones provisionales. Se concedió audiencia a las partes que lo solicitaron.
(5)
La Comisión prosiguió su investigación sobre el dumping, el perjuicio y los aspectos del interés de la Comunidad y analizó y comprobó in situ los datos incluidos en las respuestas al cuestionario que enviaron algunos productores exportadores y productores de la Comunidad tras el establecimiento de las medidas antidumping provisionales.
(6)
Se llevaron a cabo cinco visitas de inspección adicionales en las instalaciones de los siguientes productores comunitarios:
-
Novelis UK Limited, Bridgnorth (Reino Unido),
-
Novelis Luxembourg, Dudelange (Gran Ducado de Luxemburgo),
-
Novelis Foil France S.A.S., Rugles (Francia),
-
Grupa Kęty SA, Kęty (Polonia),
-
Hydro Aluminium Inasa, SA, Irurtzun (España).
(7)
Se llevó a cabo una visita adicional en las instalaciones de la siguiente empresa vinculada a los productores exportadores:
-
Alcoa Transformación de Productos, SL, Alicante (España).
(8)
Se llevaron a cabo tres visitas adicionales en las instalaciones de los siguientes productores exportadores comunitarios:
-
Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd, Shanghai y Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd, Hebei,
-
Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd, Shandong,
-
Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Jiangsu.
(9)
También se visitó en una ocasión el Mercado de Futuros de Shanghai (Shanghai Futures Exchange, SHFE).
(10)
Se informó a todas las partes de los hechos y consideraciones esenciales por los que se pretendía recomendar la imposición de derechos antidumping definitivos a las importaciones de hojas de aluminio originarias de Armenia, Brasil y la República Popular China y la percepción definitiva de los importes cobrados en concepto de derecho provisional. También se les concedió un plazo para que presentaran observaciones tras comunicárseles esa información.
(11)
Se tuvieron en cuenta las observaciones orales y escritas presentadas por las partes interesadas y, cuando se consideró pertinente, se modificaron las conclusiones en consecuencia.
1.3. Alcance de la investigación
(12)
El productor exportador brasileño alegó que Rusia debería haber sido incluida en la investigación, ya que, durante la totalidad del período considerado los volúmenes de importación y cuotas de mercado de Rusia fueron considerables e, incluso, superiores a los correspondientes a Armenia. Además, el productor exportador brasileño alegó que los precios de importación de Rusia se situaban en el mismo nivel que los precios de las importaciones de los países afectados y que había indicios razonables de dumping en el momento del inicio de la investigación.
(13)
Al analizar la denuncia, la Comisión llegó a la conclusión de que no había suficientes indicios razonables de dumping por parte de Rusia. Por tanto, se consideró que estaba justificado no incluir a Rusia en la denuncia. A falta de pruebas de dumping, es irrelevante si los volúmenes de importación o las cuotas de mercado de las importaciones originarias de Rusia eran realmente superiores a las de uno o más de los países incluidos en el ámbito de la investigación. Se rechaza, por tanto, la alegación del productor exportador brasileño.
2. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
(14)
La industria transformadora de la Comunidad, es decir, «los bobinadores», reiteró que el producto afectado también debería incluir los rollos de consumo, a saber, hoja de aluminio que pese menos de 10 kg, porque si las medidas definitivas se imponen solamente sobre las importaciones de hoja de aluminio que pese más de 10 kg («rollos gigantes»), ello podría dar lugar a un incremento de las exportaciones de rollos de consumo de los países en cuestión a precios bajos. También se alegó que ambos productos tienen fundamentalmente las mismas características, siendo la única diferencia el embalaje.
(15)
En los considerandos 15 a 19 del Reglamento provisional se llegó a la conclusión de que los rollos de consumo y los rollos gigantes son productos diferentes en términos de características físicas y usos finales básicos. La investigación posterior confirmó esta constatación. Las diferencias físicas entre rollos de consumo y rollos gigantes van más allá de la mera diferencia de embalaje, ya que el producto en cuestión ha de bobinarse antes de embalarlo y venderlo al cliente final. Asimismo, se estableció que los clientes, canales de venta y aplicaciones básicas son distintos. Por tanto, no se consideró procedente incluir los rollos de consumo en la definición del producto de la presente investigación.
(16)
La alegación de que las importaciones de rollos de consumo pueden sustituir a las de rollos gigantes se encuentra en los considerandos 97 a 99.
(17)
No habiéndose recibido otras observaciones en relación con el producto afectado y el producto similar, se confirman las conclusiones expuestas en los considerandos 14 a 21 del Reglamento provisional.
3. TRATO DE ECONOMÍA DE MERCADO (TEM) Y PAÍS ANÁLOGO
3.1. Armenia
(18)
El único productor exportador de Armenia rebatió las conclusiones provisionales recogidas en los considerandos 24 a 31 del Reglamento provisional.
(19)
En primer lugar, la empresa afirmó que la Comisión se equivocaba al considerar que una empresa de Armenia necesitaba solicitar el TEM, ya que, en su opinión, Armenia era un país con una economía de mercado en los términos del Acuerdo antidumping de la OMC y debería eliminarse la inclusión de Armenia en la nota a pie de página del artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base antidumping.
(20)
Sin embargo, tal y como se estipula en el considerando 25 del Reglamento provisional, Armenia se menciona específicamente en la nota a pie de página del artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, dentro de los países sin economía de mercado. El trato de los productores exportadores de los países sin economía de mercado que son miembros de la OMC se estipula en el artículo 2, apartado 7, letra b). En la investigación que nos ocupa se han cumplido en su totalidad dichas disposiciones. Por tanto, se volvió a desestimar este argumento.
(21)
A continuación, la empresa declaró que cumplía el segundo criterio del TEM, el cual, según los considerandos 27 a 29 del Reglamento provisional, no se cumplía provisionalmente. La empresa basó su argumentación en la presentación de la contabilidad de 2007, la cual no se había facilitado durante la visita de inspección a la empresa antes del establecimiento de las medidas provisionales. La empresa afirmó de nuevo que no creía que el segundo criterio del TEM exigiera que la contabilidad de la empresa se preparara siguiendo normas internacionales de contabilidad y que las normas nacionales armenias de contabilidad eran suficientes, ya que Armenia es miembro de la OMC.
(22)
Este argumento se rechazó. La empresa está obligada a tener una contabilidad básica clara que se ajuste a las normas internacionales de contabilidad. Las deficiencias detectadas por los auditores con respecto a los ejercicios financieros de 2006 y 2007 fueron tales que demostraron claramente que las cuentas no se habían preparado de conformidad con las normas internacionales de contabilidad, por lo que la empresa no podía demostrar el cumplimiento del segundo criterio del TEM. Los criterios del TEM hacen referencia claramente a las normas internacionales y la pertenencia a la OMC no cambia este hecho. Asimismo, la pertenencia a la OMC no es, en sí misma, garantía de la prevalencia de condiciones de mercado en la actividad económica de una empresa.
(23)
A continuación, la empresa alegó que cumplía el tercer criterio del TEM, el cual, en el considerando 30 del Reglamento provisional, se consideró provisionalmente que no se cumplía por cuestiones vinculadas con la venta de acciones por parte del Estado armenio y también la concesión gratuita del terreno a la empresa por parte del Estado. La empresa alegó que la cuestión de la cesión gratuita del terreno a la empresa no era importante y no debía acumularse con la otra cuestión de las acciones, que la empresa considera también poco importante.
(24)
Este argumento también se rechazó. El propio hecho de que los terrenos se hubieran obtenido sin coste alguno, pero puedan venderse por su valor catastral al Estado (que es considerablemente inferior a su valor de mercado) hace de esos terrenos un activo importante y valioso para la empresa que no figura en la contabilidad de la empresa, por lo que tiene un efecto relevante sobre los gastos de la misma. Además, la empresa no pudo demostrar que la distorsión ocasionada por la venta de acciones a un precio más bajo que su valor nominal fuera insignificante.
(25)
Por tanto, puede concluirse que las dos cuestiones sobre el cumplimiento del tercer criterio del TEM apuntan hacia una distorsión derivada de una situación sin economía de mercado.
(26)
Se confirma la conclusión de que ha de denegarse a esta empresa el TEM.
3.2. República Popular China
(27)
Un productor exportador de China rebatió las conclusiones provisionales recogidas en el considerando 32 del Reglamento provisional. Reiteró que la Comisión no debería haber comparado el precio cotizado en el Mercado de Futuros de Shanghai (Shangai Futures Exchange, SHFE) y en la Bolsa de Metales de Londres (London Metal Exchange, LME) tomándolos sin IVA y que, sin este ajuste, los precios habrían sido similares durante el período de investigación.
(28)
Este argumento se rechazó por las razones recogidas en el considerando 38 del Reglamento provisional, ya que el precio debe compararse sobre bases similares. Los productores chinos del producto afectado pagan el IVA por sus compras de aluminio primario. Posteriormente, la mayor parte de este IVA se recupera al vender el producto acabado, bien en el mercado nacional (en cuyo caso, se recupera la totalidad del IVA), bien en el extranjero (en cuyo caso, el Gobierno chino restringe la recuperación del IVA a determinados porcentajes para determinadas mercancías en determinados momentos). La inclusión de una pequeña cantidad de IVA no recuperable no es tal que tenga un efecto relevante sobre las conclusiones arriba mencionadas.
(29)
Cabe señalar que la importante diferencia de precio entre el LME y el SHFE durante el período de investigación demuestra la interferencia del estado en el mecanismo de fijación de precios del aluminio primario, una conclusión del Reglamento provisional (considerando 32) que se vio confirmada tras la visita de los servicios de la Comisión al SHFE.
(30)
Esta visita confirmó que el Estado desempeña un papel fundamental en la fijación de precios en el SHFE e interfiere en los mecanismos de fijación de precios, en especial, dada su posición como vendedor de aluminio primario y, al mismo tiempo, comprador a través de la Oficina de la Reserva Estatal y otras entidades estatales. Además, el Estado fija límites de precios diarios a través de las reglas del SHFE que han sido aprobadas por el regulador estatal, la Comisión Reguladora de Valores de China (CSRC). Asimismo, es evidente que la SHFE es una bolsa cerrada, restringida a empresas registradas en China y ciudadanos chinos, y que no hay un arbitraje real entre la SHFE y las bolsas internacionales del exterior de China. Ello se pone de manifiesto en las significativas diferencias de precios entre el SHFE y las bolsas internacionales, tales como la LME. Además, cuando un contrato de futuros del SHFE culmina en la entrega física, ello puede hacerse únicamente en un almacén autorizado de China, a diferencia de lo que sucede en las bolsas internacionales, cuyos contratos pueden entregarse en todo el mundo. Estas reglas de entrega aseguran el aislamiento del mercado interior chino del mercado mundial y que las únicas beneficiarias de la distorsión de los precios sean las empresas chinas.
(31)
Se confirman, por lo tanto, las conclusiones provisionales de los considerandos 22 a 40.
3.3. La República Popular China y Armenia: trato individual (TI)
(32)
No habiéndose presentado nuevas observaciones, se confirman las conclusiones provisionales sobre el productor exportador de Armenia recogidas en el considerando 42 del Reglamento provisional.
(33)
Un productor exportador de China rebatió la conclusión provisional recogida en el considerando 42 del Reglamento provisional, consistente en la denegación del TI. La denegación se debía a que la empresa pertenecía mayoritariamente al Estado. La empresa alegó que debía revocarse esta decisión, ya que la propiedad del Estado se ejercía a través de una empresa que cotizaba en la Bolsa de Hong Kong y no figuraba ningún funcionario del Estado en el Consejo de Dirección.
(34)
Se rechazaron estos argumentos. La empresa es propiedad del Estado en su mayor parte y, por lo tanto, el Consejo de Dirección, que gestiona dicha empresa, responde ante su accionista en último término: el Estado. La empresa fue también incapaz de demostrar (y no aportó prueba alguna en este sentido) que el Estado no interfiriera en sus decisiones empresariales a través de las decisiones del Consejo de Dirección.
(35)
Por tanto, se confirman las conclusiones provisionales recogidas en los considerandos 41 y 42 del Reglamento provisional.
3.4. País análogo
(36)
No habiéndose recibido ninguna observación al respecto, se confirman las conclusiones provisionales de que Turquía es un país análogo apropiado y razonable, tal y como se expone en los considerandos 43 a 52 del Reglamento provisional.
4. DUMPING
4.1. Brasil
(37)
No habiéndose recibido ninguna observación al respecto, se confirman las conclusiones provisionales recogidas en los considerandos 53 a 68 del Reglamento provisional.
4.2. Armenia
(38)
El único productor exportador de Armenia rebatió las conclusiones provisionales recogidas en los considerandos 69 a 77 del Reglamento provisional. La empresa afirmó que las deducciones realizadas al amparo del artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base por los gastos de venta, los generales y administrativos, así como un margen razonable de beneficio a través de empresas vinculadas, no estaban justificadas.
(39)
Al examinar esta alegación, se descubrió que determinadas ventas no se realizaban a través de importadores vinculados en la Comunidad. En tales circunstancias, no estaban justificados los ajustes al amparo del artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base, por lo que los cálculos se revisaron en consecuencia.
4.3. República Popular China
(40)
No habiéndose recibido ninguna observación al respecto, se confirman las conclusiones provisionales recogidas en los considerandos 78 a 82 del Reglamento provisional.
(41)
Para el cálculo del margen de dumping residual correspondiente a China, se modificó la metodología provisional recogida en el considerando 83 del Reglamento provisional, de forma que el margen se calculó a partir de una media ponderada de: i) el margen de dumping global calculado para la empresa a la que no se concedió el TEM ni el TI, y ii) la transacción con el dumping más alto de esa empresa aplicado a los precios de exportación hallados en Comext (representativos de los exportadores chinos que no cooperan). Partiendo de esta base, el nivel de dumping a escala nacional no despachado en aduana se fijó en un 47,0 % del precio cif en la frontera de la Comunidad.
4.4. Márgenes de dumping definitivos
País
Empresa
Margen de dumping definitivo
Brasil
Companhia Brasileira de Aluminio
27,6 %
Todas las demás empresas
27,6 %
República Popular China
Alcoa Bohai y Alcoa Shanghai
25,6 %
Shandong Loften
33,7 %
Zhenjiang Dingsheng
37,4 %
Todas las demás empresas
47,0 %
Armenia
RUSAL Armenal
33,4 %
Todas las demás empresas
33,4 %
5. PERJUICIO
5.1. Producción comunitaria y definición de industria comunitaria
(42)
Tal y como se menciona en el considerando 87 del Reglamento provisional, la denuncia fue presentada por Eurométaux en nombre de cuatro productores comunitarios que cooperaron en la investigación. Otro productor más apoyó la denuncia y uno se opuso. Por lo tanto, se considera que los cinco productores que eran denunciantes o apoyaron la denuncia constituyen la industria comunitaria («IC») en la acepción del artículo 4, apartado 1, y del artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base.
(43)
A falta de observaciones sobre la producción y la definición de la industria comunitaria, se confirma lo expuesto en los considerandos 86 a 87 del Reglamento provisional.
5.2. Consumo comunitario
(44)
El productor exportador armenio rebatió la determinación del consumo comunitario alegando que deberían haberse tenido en cuenta las ventas de la industria comunitaria en el mercado cautivo. La misma empresa alegó también que los datos estimados incluidos en la denuncia no constituían una base fiable para establecer el consumo en la Comunidad e hizo referencia a un estudio de mercado independiente.
(45)
En lo que respecta al supuesto uso cautivo, se constató que solo había un volumen muy limitado destinado al mercado cautivo durante el período de investigación. Este correspondía únicamente a las ventas de un productor comunitario durante el primer año del período considerado. Por tanto, se consideró que ello tuvo una repercusión mínima, si la tuvo, sobre la situación general.
(46)
Con respecto a la determinación del consumo total comunitario, se consideró que la metodología utilizada en la fase provisional era razonable y permitió dar una imagen bastante completa de la situación real. El productor exportador armenio no explicó por qué la metodología utilizada por las instituciones Comunitarias no era razonable y, en consecuencia, generaría resultados poco fiables. El estudio citado por el productor exportador armenio se consideró que no era directamente pertinente, porque se refería a tipos diferentes de hoja de aluminio e incluía datos correspondientes a empresas no pertenecientes a la UE que no podían comprobarse. Además, las conclusiones provisionales en materia de consumo comunitario total recogidas en el cuadro 1 del considerando 90 del Reglamento provisional fueron confirmadas por otras partes interesadas, incluidos importadores no vinculados con la industria comunitaria.
(47)
A partir de lo anteriormente expuesto, se llegó a la conclusión de que el consumo comunitario total establecido en el Reglamento provisional ofrece una imagen fiable de la situación real.
(48)
En ausencia de otras observaciones en relación con el consumo comunitario, se confirma lo expuesto en los considerandos 88 a 90 del Reglamento provisional.
5.3. Evaluación acumulativa de los efectos de las importaciones en cuestión
(49)
Tras la comunicación provisional, el productor exportador brasileño reiteró que el producto originario de Brasil cumple normas de calidad superiores, tales como una resistencia a la tracción y condiciones de alargamiento mínimos, lo cual permite una gama de aplicaciones más amplia y ventas a tipos de clientes más diversos en comparación con el producto exportado por los otros dos países en cuestión. Así, se alegó que había distintos segmentos de mercado para la hoja de aluminio dependiendo de la calidad del producto y que solo el producto brasileño cumple las normas necesarias para venderlo en el segmento superior del mercado de productos de marca.
(50)
El exportador brasileño también reiteró que los canales de venta y los métodos de distribución de sus productos eran diferentes. En concreto, alegó que las exportaciones brasileñas se hacían principalmente a través de operadores comerciales, mientras que los productores exportadores armenios y chinos venden directamente a los bobinadores de la Comunidad. Asimismo, se alegó que el exportador brasileño mantiene relaciones comerciales estables desde hace tiempo con clientes concretos de la Comunidad, mientras que los exportadores de Armenia y China acaban de penetrar en el mercado comunitario.
(51)
Por último, el mismo productor exportador argumentó que las tendencias de los volúmenes de importación y las cuotas de mercado eran diferentes de las de los otros países exportadores, lo que demostraría que las condiciones de competencia eran realmente diferentes.
(52)
Con respecto a la primera alegación, es decir, la diferencia de normas de calidad, la investigación puso de manifiesto que, pese a las diferencias de calidad, el mercado de la hoja de aluminio se orientaba principalmente hacia el precio y las diferencias de calidad desempeñaban un papel menor a la hora de elegir un proveedor. Estas constataciones se vieron confirmadas por los importadores y usuarios afectados que cooperaron. Así, la alegación no justificada del productor brasileño, a saber, que el mercado de la hoja de aluminio estaba dividido en varios segmentos en función de las diferencias de calidad del producto, no pudo confirmarse durante la investigación presente, por lo que la alegación en este sentido tuvo que ser rechazada.
(53)
Con respecto a los distintos canales de venta y métodos de distribución alegados, se observa que el productor exportador brasileño no rebate el hecho de que vendió sus productos tanto a través de un operador comercial no vinculado como directamente a bobinadores de la Comunidad. Sobre esta base, se consideró que los canales de venta fueron los mismos. El hecho de que el exportador brasileño hubiera establecido largas relaciones comerciales en años anteriores no excluye en sí que esos productos se hallen en las mismas condiciones de competencia que productos de competidores que hayan penetrado recientemente en un mercado. De hecho, el productor exportador no alegó ni demostró que sus clientes no cambiaran de proveedor si lo hubieran considerado conveniente. Por tanto, el hecho de que el exportador brasileño hubiera tenido una presencia desde hace años en el mercado comunitario no permite concluir que sus productos estén en condiciones de competencia distintas de las de los productos importados de Armenia y China. Por tanto, se rechazó la alegación en este sentido.
(54)
Por último, en lo que respecta a distintas tendencias de importación, el productor exportador brasileño no presentó ninguna información adicional o prueba alguna, por lo que se confirman las conclusiones provisionales establecidas en el considerando 93.
(55)
Tras la comunicación provisional, el productor exportador armenio alegó que las importaciones armenias debían desagregarse para el análisis del perjuicio, dados los bajos volúmenes de importación, su reducida cuota de mercado y las tendencias de importación bajas, así como las supuestas diferencias de calidad importantes entre el producto exportado de Armenia y los exportados de Brasil y China.
(56)
Esta alegación no pudo aceptarse porque se comprobó que se cumplían todas las condiciones de la acumulación fijadas en el artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base:
-
tal y como se estableció provisionalmente y se confirma en los considerandos 38 a 39 que figuran más arriba, el margen de dumping establecido para Armenia estaba por encima del umbral de minimis, tal como se define en el artículo 9, apartado 3, del Reglamento de base,
-
el volumen de las importaciones procedentes de Armenia no era insignificante en la acepción del artículo 5, apartado 7, del Reglamento de base, pues su cuota de mercado alcanzaba el 5,26 %, tal y como se recoge en el considerando 96 (cuadro no 4) del Reglamento provisional. Se constató también que las importaciones procedentes de Armenia aumentaron considerablemente desde 2006 hasta el final del período de investigación, a pesar del reinicio de las importaciones procedentes de China y de considerables importaciones procedentes de Brasil durante el período considerado,
-
con respecto a las condiciones de competencia entre los productos importados procedentes de los países afectados y, concretamente, con respecto a los argumentos en relación con las importantes diferencias cualitativas entre los productos importados, tal y como se recoge en el considerando 52, se comprobó que los productos de Armenia tienen características físicas y técnicas básicas similares y se utilizan para las mismas aplicaciones básicas, independientemente de su calidad específica. También se comprobó que este productor exportador declaró su intención de producir hojas de aluminio convertibles de una calidad aún superior, lo que indica que el argumento sobre la supuesta mala calidad de los productos producidos puede estar exagerado.
(57)
Por tanto, se rechazaron las alegaciones hechas a este respecto por el productor exportador armenio.
(58)
No habiéndose recibido más observaciones sobre la evaluación acumulativa de los efectos de las importaciones en cuestión de conformidad con el artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base, se confirman las conclusiones provisionales recogidas en los considerandos 91 a 94 del Reglamento provisional.
5.4. Importaciones procedentes de los países afectados
5.4.1. Volumen y cuota de mercado de los países afectados
(59)
No habiéndose recibido ninguna otra observación relativa a las importaciones procedentes de los países afectados, se confirman las conclusiones recogidas en los considerandos 95 y 96 del Reglamento provisional.
5.4.2. Precios
(60)
No habiéndose recibido ninguna otra observación relativa a los precios de las importaciones afectadas, se confirman las conclusiones recogidas en el considerando 97 del Reglamento provisional.
5.4.3. Subcotización de los precios
(61)
El productor exportador de Brasil rebatió la metodología utilizada para calcular el margen de subcotización que le era aplicable. A este respecto, el productor exportador alegó que el cálculo de los márgenes de subcotización no se había hecho en la misma fase comercial. Se alegó así que las ventas de exportación procedentes de Brasil se hicieron principalmente a un importador no vinculado que revende el producto a bobinadores, mientras que las ventas de la industria comunitaria se hicieron directamente a los bobinadores. Por tanto, se alegó que los gastos de venta, generales y administrativos y el beneficio del operador comercial deberían haberse añadido al precio de exportación. La investigación ha puesto de manifiesto que, en contra de lo que alegó el productor exportador brasileño, las ventas de exportación no se hicieron principalmente a un importador no vinculado, ya que más del 70 % de sus ventas de exportación se efectuaron directamente a los bobinadores. Igualmente, la investigación ha revelado que la industria comunitaria vendió predominantemente el producto afectado a los bobinadores, aunque se hicieron algunas ventas a operadores comerciales. Por tanto, y para garantizar que la comparación se efectuó en la misma fase comercial, se decidió excluir las ventas al operador comercial y basar el cálculo de la subcotización de precios únicamente en las ventas directas a los bobinadores. Dado que estas ventas representaron más del 70 % de las ventas totales del productor exportador a la Comunidad, se consideraron representativas.
(62)
Otro argumento alegado por el mismo productor exportador de Brasil era que debería haberse efectuado un ajuste teniendo en cuenta las diferencias de calidad entre el producto importado y el producto de la industria comunitaria. Sin embargo, la investigación puso claramente de manifiesto que la cuestión de la calidad no es un factor determinante, ya que la elección del usuario final se ve más determinada por el precio que por las posibles diferencias de calidad (por ejemplo, el grosor de la hoja).
(63)
A partir de lo anteriormente expuesto, la subcotización del precio medio ponderado correspondiente a Brasil, expresada como porcentaje de los precios de venta de la industria comunitaria a clientes independientes en la fase franco fábrica, fue del 9,6 %.
(64)
No habiéndose recibido ninguna otra observación relativa a la subcotización, se confirman las conclusiones recogidas en los considerandos 98 a 100 del Reglamento provisional.
5.5. Situación de la industria de la Comunidad
(65)
Tal y como se menciona en el considerando 42, los factores del perjuicio se determinaron sobre la base de la información comprobada de cinco productores comunitarios. Un sexto productor comunitario presentó una respuesta al cuestionario después de la determinación provisional que, sin embargo, ya no se podía comprobar, por lo que no se tuvo en cuenta en la determinación definitiva. Tras la conclusión de todas las inspecciones in situ, algunos de los factores del perjuicio tuvieron que ser objeto de revisión a partir de las pruebas halladas en las empresas inspeccionadas. Por tanto, de conformidad con el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, hubo que revisar en consecuencia el examen del impacto de las importaciones objeto de dumping sobre la industria comunitaria y la evaluación de todos los factores económicos que influyeron en la situación de dicha industria durante el período considerado.
5.5.1. Producción, capacidad y utilización de la capacidad
Cuadro 1: Producción, capacidad y utilización de la capacidad
2005
2006
2007
PI
Producción (toneladas)
50 952
48 467
40 071
32 754
Producción (índices)
100
95
79
64
Capacidad de producción (toneladas)
59 400
59 400
59 400
59 400
Capacidad de producción (índices)
100
100
100
100
Utilización de la capacidad
86 %
81 %
67 %
55 %
Utilización de la capacidad (índices)
100
94
79
64
(66)
Tal y como puede comprobarse en el cuadro anterior, el volumen de producción de la industria comunitaria experimentó aún una tendencia claramente negativa entre 2005 y el período de investigación. En lo que respecta a la capacidad de producción global, las conclusiones definitivas confirmaron el descenso de la utilización de la capacidad durante el período considerado.
5.5.2. Volumen de ventas, cuotas de mercado, crecimiento y precios unitarios medios en la CE
(67)
El cuadro que figura a continuación recoge los resultados de la industria comunitaria por lo que respecta a sus ventas a clientes independientes en la Comunidad.
Cuadro 2: Volumen de ventas, cuotas de mercado, precios y precios unitarios medios en la Comunidad
2005
2006
2007
PI
Volumen de ventas (toneladas)
43 661
45 191
37 207
30 310
Volumen de venta (índices)
100
104
85
70
Cuota de mercado
48 %
53 %
34 %
33 %
Precio unitario (EUR/tonelada)
2 566
3 045
3 219
3 068
Precios unitarios (índices)
100
119
125
120
(68)
Tal y como se estableció de manera provisional, mientras que el consumo comunitario aumentó en un 4 % durante el período considerado, el volumen de ventas de la industria comunitaria descendió en un 30 %, es decir, que dicha industria no pudo beneficiarse del incremento del consumo. Por consiguiente, su cuota de mercado se redujo del 48 % en 2005 al 33 % durante el período de investigación.
(69)
Así, en lo que respecta a los resultados de la industria comunitaria con relación a sus ventas a los clientes independientes en la Comunidad, las conclusiones definitivas no cambiaron de manera significativa la situación que se halló provisionalmente.
5.5.3. Existencias
(70)
Las cifras que figuran a continuación representan el volumen de existencias al final de cada período.
Cuadro 3: Existencias
2005
2006
2007
PI
Existencias (toneladas)
1 789
1 711
2 148
2 355
Existencias (índices)
100
96
120
132
(71)
Tal y como se menciona en el considerando 107 del Reglamento provisional, la investigación puso de manifiesto que las existencias no pueden considerarse un factor de perjuicio significativo, ya que la gran mayoría de la producción se realiza en respuesta a pedidos. Por consiguiente, la evolución de las existencias se presenta a título informativo. A pesar de que las constataciones definitivas ponen de manifiesto ahora un importante aumento de las existencias que asciende a un 32 %, esto se debe a unas existencias ya vendidas, aunque no entregadas, de una empresa y, por tanto, no es representativo de ninguna tendencia.
5.5.4. Inversiones y capacidad de reunir capital
Cuadro 4: Inversiones
2005
2006
2007
PI
Inversiones (EUR)
7 090 015
807 899
1 355 430
3 998 397
Inversiones (índices)
100
11
19
56
(72)
La inversión de la industria comunitaria descendió de manera significativa; por tanto, la tendencia establecida en el considerando 108 del Reglamento provisional se ve confirmada. Al no haber cambios importantes y en ausencia de observaciones relativas a las inversiones realizadas por la industria comunitaria entre 2005 y el período de investigación, se confirman las conclusiones recogidas en el considerando 108 del Reglamento provisional.
5.5.5. Rentabilidad, rendimiento de la inversión y flujo de efectivo
Cuadro 5: Rentabilidad, rendimiento de la inversión y flujo de efectivo
2005
2006
2007
PI
Rentabilidad de las ventas de la CE
-2,8 %
-2,6 %
0,2 %
-0,1 %
Rendimiento de las inversiones totales
-43,7 %
- 439,1 %
19,3 %
-1,3 %
Flujo de efectivo
2 %
1 %
4 %
5 %
(73)
El cuadro que se recoge a continuación pone de manifiesto que la rentabilidad de la industria comunitaria mejoró ligeramente durante el período considerado, pese a mantenerse en cifras negativas durante el período de investigación y, en concreto, muy por debajo del objetivo de beneficio del 5 %. Tal y como se recoge en los cuadros 1 y 2 que figuran más arriba, la investigación puso de manifiesto que el deterioro de la industria comunitaria se tradujo principalmente en un descenso significativo del volumen de producción y del volumen de ventas de dicha industria. Ello indica que la industria comunitaria, confrontada a importaciones objeto de dumping, ha perdido volúmenes de ventas y cuotas de mercado en un intento de eliminar las pérdidas. En conclusión, pese a que la industria comunitaria logró unos beneficios marginales en 2007, volvió a tener pequeñas pérdidas en el período de investigación y, por tanto, se puede considerar que dicha industria ha sufrido un perjuicio importante. Las conclusiones modificadas en materia de rentabilidad no alteraron las conclusiones provisionales a este respecto y las conclusiones definitivas no son óbice para llegar a la conclusión de que la rentabilidad general se mantuvo muy baja, si no negativa, pese al hecho de que el consumo aumentó considerablemente en 2007 y durante el período de investigación.
(74)
El rendimiento de la inversión se volvió a calcular a partir de los datos comprobados de la industria comunitaria mediante la aplicación de la misma metodología descrita en el considerando 110 del Reglamento provisional. Como resultado, se llegó a la conclusión de que este indicador fue positivo en el año 2007, lo que refleja el pequeño beneficio realizado por la industria comunitaria durante el mismo período.
(75)
En lo que respecta al flujo de efectivo, también se volvieron a evaluar las conclusiones definitivas a partir de los datos comprobados de la industria comunitaria. Este indicador confirma que dicha industria ha intentado responder al incremento de importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados mediante el mantenimiento de los precios de venta al máximo nivel posible en detrimento de los volúmenes de venta y las cuotas de mercado.
5.5.6. Empleo, productividad y remuneraciones
Cuadro 6: Empleo, productividad y remuneraciones
2005
2006
2007
PI
Número de empleados
482
460
386
343
Número de empleados (índices)
100
95
80
71
Costes de personal
13 618 746
13 031 854
10 882 109
9 642 041
Costes de personal (índices)
100
96
80
71
Coste medio de la mano de obra
28 226
28 359
28 195
28 122
Coste medio de la mano de obra (índices)
100
100
100
100
Productividad (toneladas por empleado)
106
105
104
96
Productividad (índices)
100
100
98
90
(76)
Tras una revisión de los datos, puede llegarse a la conclusión de que las tendencias con respecto al empleo, la productividad y las remuneraciones de la industria comunitaria entre 2005 y el período de investigación se mantuvieron prácticamente iguales a las que se habían señalado en el Reglamento provisional. Al no haber cambios importantes y en ausencia de observaciones, se confirman las conclusiones establecidas en el considerando 112 del Reglamento provisional.
5.5.7. Magnitud del margen de dumping
(77)
No habiéndose recibido ninguna otra observación relativa a este concepto, se confirman las conclusiones recogidas en el considerando 113 del Reglamento provisional.
5.5.8. Recuperación de anteriores prácticas de dumping
(78)
No habiéndose recibido ninguna otra observación relativa a este concepto, se confirman las conclusiones recogidas en el considerando 114 del Reglamento provisional.
5.5.9. Crecimiento
(79)
No habiéndose recibido ninguna otra observación relativa a este concepto, se confirman las conclusiones recogidas en el considerando 115 del Reglamento provisional.
5.6. Conclusión sobre el perjuicio
(80)
No habiéndose recibido ninguna otra observación relativa a la situación de la industria comunitaria, se confirma que esta ha sufrido un perjuicio importante, conclusión que ya figuraba en los considerandos 116 a 118 del Reglamento provisional.
6. CAUSALIDAD
6.1. Efectos de las importaciones objeto de dumping
(81)
El productor exportador armenio alegó que la cuota de mercado de las importaciones armenias durante el período considerado no fue, como media, suficiente para causar el perjuicio sufrido por la industria comunitaria. Uno de los productores exportadores de China alegó que las importaciones procedentes de este país no causaron perjuicio alguno porque la rentabilidad de la industria comunitaria puso de manifiesto una tendencia creciente en paralelo a un aumento de las importaciones de China.
(82)
Tal y como se menciona en los considerandos 91 a 94 del Reglamento provisional y se confirma en los considerandos 49 a 58 que figuran más arriba, se cumplen las condiciones para la acumulación de las importaciones procedentes de todos los países bajo investigación para evaluar el impacto de las importaciones objeto de dumping sobre la situación de la industria comunitaria de conformidad con el artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base. Por tanto, no se consideró adecuado un análisis por país separado de las importaciones de los países en cuestión y hubo que rechazar las alegaciones arriba mencionadas.
(83)
En lo que respecta a la evolución de la rentabilidad de la industria comunitaria, las cifras revisadas no cambiaron de manera sustancial el panorama general del perjuicio. La industria comunitaria vio cómo descendían sus pérdidas entre 2005 y 2006, mientras que en 2007 esta industria fue marginalmente rentable (un 0,2 %). Este nivel de rentabilidad descendió en el período de investigación y se convirtió en unas ligeras pérdidas del - 0,1 %.
(84)
También se recuerda que, tal y como se concluyó en el considerando 121 del Reglamento provisional y en el considerando 73 que figura más arriba, el deterioro de la industria comunitaria se tradujo principalmente en un descenso significativo de sus volúmenes de producción y de ventas. Ello indica que la industria comunitaria, confrontada con importaciones objeto de dumping, perdió volúmenes de ventas y cuotas de mercado en un intento de eliminar las pérdidas. En conclusión, pese a que la industria comunitaria logró obtener unos beneficios modestos en 2007, se confirma que ha sufrido un perjuicio importante, ya que las conclusiones revisadas sobre la rentabilidad pusieron de manifiesto pérdidas en el período de investigación. Dado que el deterioro de la situación de la industria comunitaria coincidió con el incremento de importaciones de los países afectados, se confirman las conclusiones establecidas en el considerando 123 del Reglamento provisional.
(85)
Por tanto, se concluye que la presión ejercida por las importaciones objeto de dumping, cuyo volumen y cuota de mercado aumentaron significativamente desde 2006, desempeñaron un papel determinante en el perjuicio sufrido por la industria comunitaria. Por tanto, se rechazan las alegaciones arriba expuestas.
6.2. Efectos de otros factores
6.2.1. Importaciones procedentes de terceros países distintos de China, Armenia y Brasil
(86)
No habiéndose recibido otras observaciones en relación con las importaciones originarias de otros terceros países distintos de los países afectados, se confirman las conclusiones expuestas en los considerandos 124 a 126 del Reglamento provisional.
6.2.2. Exportaciones de la industria comunitaria
(87)
No habiéndose recibido otras observaciones en relación con la actividad exportadora de la industria comunitaria, se confirman las conclusiones expuestas en los considerandos 127 y 128 del Reglamento provisional.
6.2.3. Importaciones de la industria comunitaria
(88)
Un productor exportador, refiriéndose a determinada información comercial, alegó que el volumen importado por uno de los productores comunitarios de su empresa vinculada china fue considerable.
(89)
Sin embargo, no pudieron confirmarse dichas alegaciones, ya que las cifras comprobadas correspondientes al productor exportador chino afectado y su importador vinculado comunitario han confirmado las conclusiones provisionales reflejadas en el considerando 129 del Reglamento provisional.
6.2.4. Perjuicio autoinfligido
(90)
Algunas partes interesadas reiteraron que los productores comunitarios estarían más interesados en el mercado de las hojas de aluminio convertible, que es más lucrativo. Se alegó que las hojas de aluminio convertible y el producto afectado (también denominado «hoja de aluminio doméstico») se producen en las mismas cadenas de producción, por lo que es relativamente fácil cambiar de un producto a otro. Por tanto, el descenso del volumen de producción de la industria comunitaria del producto afectado se debe a un incremento de la producción de hojas de aluminio convertible, y no a un incremento de las importaciones de los países afectados. Se argumentó que, por el contrario, el incremento de importaciones de los países afectados se debió a la insuficiente oferta de la industria comunitaria en el mercado de la Comunidad, ocasionada por el incremento de producción de hojas de aluminio convertible. Se criticaron las conclusiones recogidas en el considerando 132 del Reglamento provisional, ya que se basaban en las cifras correspondientes a un solo productor comunitario de hojas de aluminio convertible.
(91)
La investigación ha confirmado que los volúmenes de producción de hojas de aluminio convertible correspondientes a la industria comunitaria no aumentaron de manera significativa. De hecho, la investigación adicional ha puesto de manifiesto que ninguno de los productores comunitarios denunciantes que apoyan la denuncia ha cambiado parte de su volumen de producción total a la fabricación de hojas de aluminio convertible y, por lo tanto, hubo que rechazar las alegaciones en este sentido. A partir de estos datos, no pudo concluirse que se hubiera cambiado la dedicación de una capacidad de producción sustancial del producto afectado a la fabricación de hojas de aluminio convertible. De hecho, las mismas máquinas bobinadoras pueden producir distintos tipos de hojas, por lo que también puede concluirse que, si el producto afectado volviera a ser rentable en condiciones comerciales justas, la industria comunitaria podría dedicar más capacidad a producir dicho producto. Esto confirma, por tanto, las conclusiones provisionales reflejadas en el considerando 132 del Reglamento provisional.
6.2.5. Evolución del consumo en el mercado comunitario
(92)
No habiéndose recibido otras observaciones en relación con el consumo en el mercado comunitario, se confirman las conclusiones expuestas en los considerandos 133 y 134 del Reglamento provisional.
6.2.6. Evolución de los costes de la industria comunitaria
(93)
Un productor exportador alegó que la industria comunitaria había sido capaz de incrementar sus márgenes de beneficio pese al aumento de los costes de las materias primas, lo cual contradice la conclusión provisional recogida en el considerando 136 del Reglamento provisional, a saber, que la industria comunitaria no pudo incrementar sus precios de venta al mismo ritmo que habían aumentado los costes de las materias primas. Hubo que rechazar esta alegación. En primer lugar, pese a que la investigación reveló en última instancia un ligero aumento de la rentabilidad en 2007, el aumento del beneficio no siguió la misma tendencia que el aumento del consumo comunitario. En segundo lugar, el incremento de los costes, al repercutirlos en los consumidores, se tradujo en una pérdida significativa de volúmenes de ventas y cuota de mercado, dada la existencia de importaciones objeto de dumping en el mercado que subcotizaron los precios de la industria comunitaria. La investigación puso también de manifiesto que el descenso del volumen de producción estaba relacionado con un incremento de importaciones objeto de dumping, mientras que las capacidades de producción se mantuvieron estables. La consecuencia es que se asignaron los costes de producción a volúmenes de producción más reducidos, lo cual incrementó los costes unitarios.
6.3. Conclusión sobre la causalidad
(94)
En ausencia de otras observaciones a este respecto, se confirman las conclusiones recogidas en los considerandos 137 y 138 del Reglamento provisional.
7. INTERÉS COMUNITARIO
7.1. Interés de la industria comunitaria
(95)
En ausencia de otras observaciones relativas al interés de la industria comunitaria, se confirman las conclusiones recogidas en los considerandos 142 a 145 del Reglamento provisional.
7.2. Interés de los importadores
(96)
En ausencia de otras observaciones relativas al interés de los importadores, se confirman las conclusiones recogidas en los considerandos 146 a 149 del Reglamento provisional.
7.3. Interés de los usuarios
(97)
Los bobinadores, que son los principales usuarios del producto afectado en la Comunidad Europea, representados por la Asociación para las hojas de aluminio (Aluminium Foil Association), alegaron lo siguiente:
-
contrariamente a lo expuesto en las conclusiones provisionales recogidas en el considerando 153 del Reglamento provisional, el coste del transporte de rollos de consumo desde China representaría solo un pequeño porcentaje del valor de las mercancías (aproximadamente, un 1 % del precio de venta) y, por tanto, no habría diferencia entre este y el coste de transporte del producto afectado (aproximadamente, un 0,2 % del precio de venta),
-
la gran mezcla de productos ofrecidos por los bobinadores comunitarios no sería una ventaja, ya que los distribuidores también podrían obtener el producto en cuestión en grandes cantidades, mediante contratos independientes, de los importadores/operadores comerciales de rollos de consumo,
-
en contra de las conclusiones provisionales que figuran en el considerando 154 del Reglamento provisional, la producción de hojas de aluminio convertible seguiría siendo la prioridad de los productores comunitarios que no están interesados en la producción del producto afectado. En caso de que se establecieran medidas definitivas, el suministro del producto afectado en la Comunidad no sería suficiente para responder a las necesidades de los bobinadotes,
-
en contra de las conclusiones provisionales que figuran en el considerando 163 del Reglamento provisional, las medidas definitivas, en su caso, deberían aplicarse también a los productos que pesen menos de 10 kg. De lo contrario, dichas medidas provocarían un espectacular incremento de importaciones objeto de dumping de rollos de consumo, especialmente procedentes de China, con graves consecuencias negativas para los bobinadores comunitarios, lo que generaría una pérdida de 4 000 puestos de trabajo en la Comunidad. Este punto de vista contó con el apoyo de productores exportadores de dos países afectados.
(98)
Las pruebas presentadas con respecto a los costes de transporte se consideraron fiables y, por tanto, pudieron aceptarse. Sin embargo, el riesgo de que las importaciones del producto afectado puedan ser sustituidas por importaciones del producto transformado no puede considerarse por sí solo una razón para no establecer medidas antidumping. No se ha presentado u obtenido prueba alguna de que dichas importaciones fueran a aumentar de forma significativa y a precios que subcotizaran los de los bobinadores en la Comunidad. Las prácticas comerciales injustas de los productores exportadores del producto transformado tendrían que examinarse por separado a partir de indicios razonables suficientes. Además, se considera que un cambio masivo a los productos transformados en China muy probablemente llevaría algún tiempo, ya que exigiría nuevas inversiones en maquinaria y el establecimiento de nuevos canales de venta. Por tanto, los posibles efectos solo se percibirían a medio plazo. En lo que atañe al número de puestos de trabajo en la industria de la transformación en la Comunidad, esta alegación no estaba suficientemente documentada. Por tanto, las cifras mencionadas no se considerarían fiables. Por estos argumentos, se confirman las conclusiones provisionales establecidas en los considerandos 153 a 162 del Reglamento provisional.
(99)
En ausencia de otras observaciones con respecto al interés comunitario, se confirman las conclusiones de los considerandos 150 a 163 del Reglamento provisional.
8. MEDIDAS ANTIDUMPING DEFINITIVAS
8.1. Nivel de eliminación del perjuicio
(100)
Un productor exportador alegó que el cálculo del nivel de eliminación del perjuicio debía basarse en los costes de producción y no en el precio de venta del producto afectado. El mismo exportador alegó que el objetivo de beneficio utilizado para calcular el nivel de eliminación del perjuicio era demasiado elevado y debería haber sido del 1 %, lo cual se ajustaría más a las circunstancias actuales del mercado, concretamente, a la crisis económica. Además, este productor exportador reiteró que se deberían haber realizado ajustes en función de las diferencias de calidad entre el producto exportado y el producido y vendido por la industria comunitaria en el mercado comunitario.
(101)
En lo que respecta a la primera alegación, a saber, que el nivel de eliminación del perjuicio ha de establecerse a partir de los costes de producción, se observa que la utilización de dicha metodología no tiene impacto alguno en los resultados, por lo que se consideró irrelevante. Con respecto al nivel del objetivo de beneficio mencionado en el considerando 165 del Reglamento provisional, se utilizó un margen de beneficio antes de impuestos muy conservador, del 5 %, tal y como se proponía también en la denuncia y se utilizó en la investigación previa. Sin embargo, el objetivo de beneficio propuesto no se hallaba a un nivel que permitiera a la industria comunitaria mantener las capacidades de producción y hacer nuevas inversiones, por lo que hubo que rechazarlo. Con respecto a la alegación sobre la calidad del producto y de conformidad con lo ya expuesto en el considerando 52 que figura más arriba, se comprobó que todos los tipos de producto tienen características físicas y técnicas básicas similares y se utilizaron en las mismas aplicaciones básicas, independientemente de su calidad específica. En ausencia de pruebas en apoyo de estas alegaciones, se confirman las conclusiones provisionales establecidas en los considerandos 164 a 166 del Reglamento provisional.
(102)
Otro productor exportador alegó que el nivel de eliminación del perjuicio debe aspirar a establecer precios de venta que compensen pérdidas reales. Este argumento tuvo que ser rechazado, ya que el nivel de eliminación del perjuicio es el nivel de precios que la industria comunitaria podría lograr razonablemente en ausencia de importaciones objeto de dumping.
(103)
El mismo productor exportador siguió alegando que el objetivo de beneficio ha de fijarse al nivel del beneficio real materializado al comienzo del período considerado, en este caso, una pérdida. Sobre esta base, el margen de malbaratamiento sería de minimis.
(104)
Hubo que rechazar este argumento porque la industria comunitaria aún se veía afectada por una situación anterior de dumping por parte de Rusia y China, así como por importaciones objeto de dumping originarias de Brasil. Por tanto, se consideró que un margen de beneficio del 5 % sería el margen de beneficio que puede obtener razonablemente una industria de este tipo en el sector en condiciones normales de competencia.
(105)
Tal y como se menciona más arriba en el considerando 61, con objeto de garantizar una comparación en la misma fase comercial, se excluyeron las ventas del productor exportador de Brasil a su operador comercial no vinculado al calcular la subcotización de precios y, por tanto, también el nivel de eliminación del perjuicio.
(106)
En ausencia de otras observaciones sobre el nivel de eliminación del perjuicio, se confirman los considerandos 164 a 166 del Reglamento provisional.
(107)
El margen definitivo del perjuicio para China a escala nacional se calculó a partir de la media ponderada de: i) el margen del perjuicio de una empresa en China a la que se denegó el TEM y el TI, y ii) el margen de perjuicio más elevado de esa empresa aplicado a los precios de exportación tomados de los datos de Eurostat (representativos de los exportadores chinos que no cooperaron). Sobre esta base, el margen del perjuicio a escala nacional se fijó en el 30,0 % del precio cif en frontera de la Comunidad no despachado en aduana.
8.2. Medidas definitivas
(108)
Habida cuenta de lo anterior y de conformidad con el artículo 9, apartado 4, del Reglamento de base, debe establecerse un derecho antidumping definitivo en un nivel suficiente para eliminar el perjuicio causado por las importaciones objeto de dumping sin rebasar el margen de dumping observado.
(109)
Se proponen los siguientes tipos de derecho antidumping definitivos:
País
Empresa
Margen de dumping definitivo
Margen definitivo del perjuicio
Derecho antidumping definitivo
Brasil
Companhia Brasileira de Aluminio
27,6 %
17,6 %
17,6 %
Todas las demás empresas
27,6 %
17,6 %
17,6 %
República Popular China
Alcoa Bohai y Alcoa Shanghai
25,6 %
6,4 %
6,4 %
Shandong Loften
33,7 %
20,3 %
20,3 %
Zhenjiang Dingsheng
37,4 %
24,2 %
24,2 %
Todas las demás empresas
47,0 %
30,0 %
30,0 %
Armenia
RUSAL Armenal
33,4 %
13,4 %
13,4 %
Todas las demás empresas
33,4 %
13,4 %
13,4 %
(110)
Los tipos de derecho antidumping correspondientes a cada empresa especificados en el presente Reglamento se han establecido a partir de las conclusiones de la investigación actual. Reflejan, por tanto, la situación constatada de las empresas afectadas durante la investigación. Estos tipos de derecho (en contraposición con el derecho nacional aplicable a «todas las demás empresas») son aplicables exclusivamente a las importaciones de productos originarios del país afectado y fabricados por las empresas mencionadas. Los productos importados producidos por cualquier otra empresa no mencionada específicamente en la parte dispositiva del presente Reglamento con su nombre y dirección, incluidas las entidades vinculadas a las empresas mencionadas específicamente, no podrán beneficiarse de estos tipos y estarán sujetos al tipo de derecho aplicable a «todas las demás empresas».
(111)
Toda solicitud de aplicación de estos tipos de derecho individuales (por ejemplo, a raíz de un cambio de nombre de la entidad o de la creación de nuevas entidades de producción o venta) deberá dirigirse inmediatamente a la Comisión (3) junto con toda la información pertinente, en particular la relativa a cualquier modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción, las ventas en el mercado nacional y las ventas de exportación vinculadas, por ejemplo, a ese cambio de nombre o ese cambio en las entidades de producción y venta. En su caso, el presente Reglamento se modificará en consecuencia actualizando la lista de empresas que se benefician de los tipos de derecho individuales.
8.3. Percepción definitiva de los derechos provisionales
(112)
Habida cuenta de la magnitud de los márgenes de dumping constatados y a la luz del nivel de perjuicio causado a la industria de la Comunidad, se considera necesario que los importes garantizados por el derecho antidumping provisional, establecido mediante el Reglamento provisional, se perciban definitivamente por el importe de los derechos definitivos establecidos. En los casos en que los derechos definitivos sean inferiores a los provisionales, se liberarán los importes provisionalmente garantizados que sean superiores al tipo de los derechos antidumping definitivos.
8.4. Forma de las medidas
(113)
Durante el curso de la investigación, el único productor exportador armenio que cooperó y el único productor exportador brasileño que cooperó ofrecieron compromisos relativos a los precios de conformidad con el artículo 8, apartado 1, del Reglamento de base.
(114)
Ambas ofertas fueron examinadas. La oferta del exportador brasileño elimina los efectos perjudiciales del dumping y limita suficientemente el riesgo de elusión de las medidas. Con respecto a la oferta del exportador de Armenia, dada la compleja estructura del grupo empresarial y sus elaborados canales de venta, existe un alto riesgo de compensación cruzada mediante ventas del mismo producto a los mismos clientes, pero a partir de orígenes diferentes, así como mediante ventas de distintos productos a los mismos clientes de distintas empresas comerciales del mismo grupo. El exportador armenio presentó una oferta de compromiso considerablemente modificada tras expirar el plazo establecido en el artículo 8, apartado 2, del Reglamento de base. Se observa que, además de que la oferta revisada se presentó después de la conclusión del plazo, no puede aceptarse por la razón que se explica a continuación. Pese a que la empresa ofreció vender solo directamente al primer cliente independiente en la UE, es decir, sin incluir sus dos empresas vinculadas en el canal de ventas, la investigación puso de manifiesto que la empresa vendió otros productos a los mismos clientes en la UE. Además, la empresa anunció que tenía previsto producir y vender un nuevo tipo de producto a la UE, concretamente, hoja de aluminio convertible. Dado que es posible que este nuevo tipo de producto pueda venderse a los mismos clientes en la UE, incluso la oferta modificada no puede limitar el riesgo de compensación cruzada en un grado aceptable.
(115)
Mediante la Decisión 2009/736/CE (4), la Comisión ha aceptado la oferta de compromiso de la Companhia Brasileira de Aluminio (CBA). El Consejo reconoce que la oferta de compromiso elimina el efecto perjudicial del dumping y limita suficientemente el riesgo de elusión. La oferta de Rusal Armenal se rechaza por los motivos expuestos en el considerando 114 y también por los problemas hallados en su contabilidad, detallados en los considerandos 21 y 22 que figuran anteriormente.
(116)
Para que la Comisión y las autoridades aduaneras puedan vigilar de manera más efectiva el cumplimiento del compromiso por parte de CBA, cuando se presente la solicitud de despacho a libre práctica a la autoridad aduanera pertinente, la exención del derecho antidumping se condicionará a: i) la presentación de una factura de compromiso, que consiste en una factura comercial que contenga al menos los elementos recogidos en el anexo II y la declaración estipulada en el mismo, ii) el hecho de que las mercancías importadas hayan sido fabricadas, enviadas y facturadas directamente por CBA al primer cliente independiente de la Comunidad, y iii) el hecho de que las mercancías declaradas y presentadas a las autoridades aduaneras correspondan exactamente a la descripción de la factura de compromiso. Cuando no se cumplan las condiciones arriba enumeradas, se originará una deuda aduanera correspondiente al derecho antidumping pertinente en el momento de aceptación de la declaración para despacho a libre práctica.
(117)
Cuando, de conformidad con el artículo 8, apartado 9, del Reglamento de base, la Comisión retire su aceptación de un compromiso como consecuencia de un incumplimiento relacionado con transacciones concretas y declare que las facturas de compromiso pertinentes no son válidas, se originará una deuda aduanera en el momento de la aceptación de la declaración para despacho a libre práctica.
(118)
Los importadores deberán ser conscientes de que puede originarse una deuda aduanera, como riesgo comercial normal, en el momento de la aceptación de la declaración de despacho a libre práctica, tal y como se describe en los considerandos 116 y 117, incluso si la Comisión hubiera aceptado un compromiso ofrecido por el fabricante al que hubieran comprado su mercancía.
(119)
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 14, apartado 7, del Reglamento de base, las autoridades aduaneras deberán informar a la Comisión inmediatamente siempre que haya indicios de incumplimiento del compromiso.
(120)
Por las razones arriba expuestas, la Comisión considera aceptable el compromiso ofrecido por CBA y no aceptable el ofrecido por Armenal. Las empresas afectadas han sido informadas de los principales hechos, consideraciones y obligaciones en los que se basan la aceptación y el rechazo.
(121)
En el caso de incumplimiento o retirada de los compromisos, o en el caso de retirada por parte de la Comisión de la aceptación de los compromisos, será automáticamente de aplicación en virtud del artículo 8, apartado 9, del Reglamento de base, el derecho antidumping establecido por el Consejo de conformidad con el artículo 9, apartado 4.
9. SEGUIMIENTO
(122)
Con objeto de minimizar el riesgo de elusión debido a la gran diferencia entre los tipos de los derechos, se considera necesario, en este caso, adoptar disposiciones especiales para garantizar la correcta aplicación de los derechos antidumping. Estas medidas especiales incluyen los conceptos que se recogen a continuación:
(123)
La presentación a las autoridades aduaneras de los Estados miembros de una factura comercial válida que cumpla los requisitos establecidos en el anexo del presente Reglamento. Las importaciones que no vayan acompañadas de dicha factura deberán someterse al derecho antidumping residual aplicable a todos los demás exportadores.
(124)
Si el volumen de las exportaciones de una de las empresas que se benefician de tipos de derecho individuales más bajos aumentara significativamente tras establecerse las medidas en cuestión, podría considerarse que ese aumento del volumen constituye en sí mismo un cambio de las características del comercio como consecuencia de la imposición de las medidas en el sentido del artículo 13, apartado 1, del Reglamento de base. En tales circunstancias, y si se dieran las condiciones, podría iniciarse una investigación antielusión. En esta investigación podría examinarse, entre otras cosas, la necesidad de retirar los tipos de derecho individuales, con la consiguiente imposición de un derecho de ámbito nacional.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de hoja de aluminio de un grosor no inferior a 0,008 mm y no superior a 0,018 mm, sin soporte, simplemente laminada, presentada en rollos de anchura no superior a 650 mm y de un peso superior a 10 kg, clasificada actualmente en el código NC ex 7607 11 19 (código TARIC 7607111910), originaria de Armenia, Brasil y la República Popular China.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable a los precios netos franco en frontera de la Comunidad, antes del despacho de aduana, de los productos descritos en el apartado 1 y fabricados por las empresas enumeradas a continuación será el siguiente:
País
Empresa
Derecho antidumping
Código TARIC adicional
Armenia
Closed Joint Stock Company Rusal-Armenal
13,4 %
A943
Todas las demás empresas
13,4 %
A999
República Popular China
Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd, Shanghai y Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd.
6,4 %
A944
Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd.
20,3 %
A945
Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd.
24,2 %
A946
Todas las demás empresas
30,0 %
A999
Brasil
Companhia Brasileira de Aluminio
17,6 %
A947
Todas las demás empresas
17,6 %
A999
3. No obstante lo dispuesto en el apartado 1, el derecho antidumping definitivo no será aplicable a las importaciones despachadas a libre práctica de conformidad con el artículo 2.
4. Salvo que se indique lo contrario, serán de aplicación las disposiciones vigentes sobre derechos de aduana.
5. La aplicación de los tipos de derechos individuales especificados para las empresas mencionadas en el apartado 2 estará condicionada a la presentación a las autoridades aduaneras de los Estados miembros de una factura comercial válida, que se ajustará a los requisitos establecidos en el anexo I. En caso de que no se presentara dicha factura, se aplicará el tipo de derecho aplicable a todas las demás empresas.
Artículo 2
1. Las importaciones declaradas para su despacho a libre práctica facturadas por empresas de las cuales la Comisión ha aceptado compromisos y cuyos nombres figuran en la Decisión 2009/736/CE, modificada periódicamente, estarán exentas del pago del derecho antidumping establecido en el artículo 1, a condición de que:
-
estén fabricadas y sean enviadas y facturadas directamente por dichas empresas al primer cliente independiente en la Comunidad, y que
-
dichas importaciones vayan acompañadas de una factura de compromiso, que consiste en una factura comercial en la que figuren al menos los elementos y la declaración estipulados en el anexo II del presente Reglamento, y que
-
las mercancías declaradas y presentadas a las autoridades aduaneras correspondan exactamente a la descripción que figura en la factura de compromiso.
2. Se originará una deuda aduanera en el momento de la aceptación de la declaración de despacho a libre circulación:
-
cuando se establezca, en el caso de las importaciones recogidas en el apartado 1, que no se cumple una o más de las condiciones recogidas en dicho apartado, o
-
cuando la Comisión retire su aceptación del compromiso con arreglo al artículo 8, apartado 9, del Reglamento de base, en un Reglamento o Decisión que haga referencia a transacciones concretas y declare que las facturas de compromiso pertinentes no son válidas.
Artículo 3
Los importes garantizados en concepto de derechos antidumping provisionales en virtud del Reglamento (CE) no 287/2009, sobre las importaciones de hoja de aluminio de un grosor no inferior a 0,008 mm y no superior a 0,018 mm, sin soporte, simplemente laminada, presentada en rollos de anchura no superior a 650 mm y de un peso superior a 10 kg, clasificada en el código NC ex 7607 11 19 (código TARIC 7607111910), originaria de Armenia, Brasil y la República Popular China, se recaudarán de manera definitiva al tipo de derecho definitivo establecido de conformidad con el artículo 1. Se liberarán los importes garantizados superiores a los tipos de los derechos antidumping definitivos.
Artículo 4
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 24 de septiembre de 2009.