NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 123/2005
ze dne 26. ledna 2005,
kterým se mění nařízení (ES) č. 466/2001, pokud jde o ochratoxin A
(Text s významem pro EHP)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 315/93 ze dne 8. února 1993, kterým se stanoví postupy Společenství pro kontrolu kontaminujících látek v potravinách (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Komise (ES) č. 466/2001 (2), stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách.
(2)
Podle nařízení (ES) č. 466/2001 by Komise měla přezkoumat ustanovení o ochratoxinu A (OTA) v sušených hroznech révy vinné, a rovněž stanovit maximální limity pro OTA v zelené a pražené kávě, kávových výrobcích, ve víně, pivu, hroznové šťávě, kakau, kakaových výrobcích a v koření s ohledem na provedené průzkumy a preventivní opatření, jejichž cílem je omezit výskyt OTA v těchto výrobcích.
(3)
Vědecký výbor pro potraviny dospěl ve svém stanovisku ze dne 17. září 1998 k názoru, že OTA je mykotoxin s karcinogenními, nefrotoxickými, teratogenními, imunotoxickými a pravděpodobně neurotoxickými vlastnostmi. Výbor též uvedl, že probíhají další studie, které jsou zaměřené na objasnění mechanismů způsobujících karcinogenitu OTA. Předpokládá se, že evropský výzkumný projekt zaměřený na mechanismy způsobující karcinogenitu OTA, bude ukončen na konci roku 2004. Jakmile budou dostupné úplné výsledky výzkumu, požádá Komise Evropský úřad pro bezpečnost potravin, aby aktualizoval vědecké stanovisko s ohledem na tyto nové výsledky.
(4)
V rámci směrnice Rady 1993/5/EHS ze dne 25. února 1993 o pomoci členských států Komisi a o jejich spolupráci při vědeckém zkoumání otázek týkajících se potravin (3) (SCOOP) bylo provedeno vyhodnocení potravinového příjmu OTA obyvatelstvem Společenství. Hlavní příčinou expozice OTA jsou obiloviny a výrobky z obilovin. Za hlavní zdroje expozice člověka účinkům OTA byly označeny víno, káva a pivo. Sušené hrozny révy vinné a hroznová šťáva značnou měrou přispívají k expozici OTA u specifických skupin zranitelných spotřebitelů, zejména u malých dětí.
(5)
Nařízením (ES) č. 466/2001 byl stanoven maximální limit OTA pro obiloviny a výrobky z obilovin a pro sušené hrozny révy vinné. Limit OTA v pivu se kontroluje nepřímo, jelikož OTA v pivu pochází z přítomnosti OTA ve sladu, pro který již byl maximální limit stanoven. Stanovení maximálního limitu OTA v pivu proto není přímo nezbytné v zájmu ochrany veřejného zdraví, ale mělo by se brát v úvahu v rámci budoucího přezkoumání.
(6)
Vzhledem k tomu, že víno, pražená káva a rozpustná káva značně přispívají k expozici OTA u lidí a že hroznová šťáva značně přispívá k expozici OTA u dětí, je vhodné již nyní stanovit maximální limity u těchto potravin v zájmu ochrany veřejného zdraví zamezením distribuce vysoce kontaminovaných potravin.
(7)
OTA se vyskytuje také v jiném sušeném ovoci než v sušených hroznech révy vinné, kakau, kakaových výrobcích, koření a lékořici. Po vyhodnocení výsledků výzkumu Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (EÚBP) ohledně toxikologie OTA se zváží vhodnost stanovení maximálních limitů OTA pro tyto potraviny včetně zelené kávy a přezkoumají se stávající maximální limity.
(8)
Nařízení (ES) č. 466/2001 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(9)
Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 466/2001 se mění takto:
1.
V čl. 4 odst. 2 písm. b) se slova „a 2.2.2“ nahrazují slovy „ , 2.2.2, 2.2.3, 2.2.4 a 2.2.5“.
2.
V článku 5 se odstavec 2a nahrazuje tímto:
„2a. Na základě aktuálního hodnocení rizik ochratoxinu A (OTA) provedeného Evropským úřadem pro bezpečnost potravin a s ohledem na preventivní opatření, jejichž cílem je omezit obsah OTA, Komise přezkoumá ustanovení přílohy I oddílu 2 bodu 2.2 nejpozději do 30. června 2006. Toto přezkoumání se bude týkat především maximálních limitů pro OTA v sušených hroznech révy vinné a hroznové šťávě a otázky stanovení maximálních limitů pro OTA v zelené kávě, v jiném sušeném ovoci než v sušených hroznech révy vinné, kakau, kakaových výrobcích, likérových vínech, masu a masných výrobcích, koření a lékořici.
Členské státy a zúčastněné strany sdělí každý rok Komisi výsledky svého přezkoumání a předloží zprávu o dosaženém pokroku při uplatňování preventivních opatření k předcházení kontaminace OTA. Komise dá výsledky k dispozici členským státům.“
3.
Příloha I se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. dubna 2005.
V souladu s příslušnými ustanoveními se toto nařízení nepoužije na výrobky uvedené na trh před 1. dubnem 2005. Prokázání toho, kdy byly výrobky uvedeny na trh, je úkolem hospodářského subjektu v potravinářském odvětví.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 26. ledna 2005.
REGLAMENTO (CE) N o 123/2005 DE LA COMISIÓN
de 26 de enero de 2005
por el que se modifica el Reglamento (CE) no 466/2001 con respecto a la ocratoxina A
(Texto pertinente a efectos del EEE)
LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea,
Visto el Reglamento (CEE) no 315/93 del Consejo, de 8 de febrero de 1993, por el que se establecen procedimientos comunitarios en relación con los contaminantes presentes en los productos alimenticios (1), y, en particular, el apartado 3 de su artículo 2,
Considerando lo siguiente:
(1)
El Reglamento (CE) no 466/2001 de la Comisión (2), fija el contenido máximo de determinados contaminantes en los productos alimenticios.
(2)
Con arreglo al Reglamento (CE) no 466/2001, la Comisión revisará las disposiciones con respecto a la ocratoxina A en las uvas pasas y con vistas a la inclusión de un límite máximo aplicable a la ocratoxina A contenida en el café verde y tostado y los productos a base de café, el vino, la cerveza, el zumo de uva, el cacao y los productos del cacao, y las especias, atendiendo a las investigaciones realizadas y las medidas preventivas aplicadas para reducir la presencia de ocratoxina A en dichos productos.
(3)
El Comité científico de la alimentación humana señaló en su dictamen sobre la ocratoxina A, emitido el 17 de septiembre de 1998, que dicha sustancia es una micotoxina con propiedades carcinógenas, nefrotóxicas, teratógenas, inmunotóxicas y, posiblemente, neurotóxicas. El Comité indicó también que se están realizando nuevos estudios para aclarar los mecanismos implicados en la carcinogenicidad de la ocratoxina A. Se prevé que el proyecto de investigación europeo sobre los mecanismos de la carcinogenicidad inducida por la ocratoxina A se concluirá como muy tarde a finales de 2004. Cuando se disponga de los resultados completos de la investigación, la Comisión pedirá a la Autoridad Europea de Seguridad Alimentaria (EFSA) que actualice el dictamen científico del Comité científico de la alimentación humana en función de los nuevos resultados.
(4)
En el marco de la Directiva 93/5/CEE del Consejo, de 25 de febrero de 1993, relativa a la asistencia a la Comisión por parte de los Estados miembros y a su cooperación en materia de examen científico de las cuestiones relacionadas con productos alimenticios (3), se ha evaluado la ingesta alimenticia de ocratoxina A por parte de la población de la Comunidad. Los cereales y los productos a base de cereales son los que más contribuyen a la exposición a la ocratoxina A. El vino, el café y la cerveza contribuyen significativamente a dicha exposición. Las uvas pasas y el zumo de uva contribuyen de manera importante a la exposición de determinados grupos vulnerables de consumidores, por ejemplo los niños.
(5)
El Reglamento (CE) no 466/2001 ha fijado el contenido máximo de ocratoxina A para los cereales, los productos a base de cereales y las uvas pasas. El contenido de ocratoxina A en la cerveza está indirectamente controlado, ya que en este producto la ocratoxina A tiene su origen en la presencia de esta micotoxina en la malta, para la que se ha establecido un límite máximo. En consecuencia, no es urgente establecer un límite máximo de ocratoxina A en la cerveza para proteger la salud pública, pero deberá considerarse en el contexto de la revisión prevista.
(6)
En vista de la contribución significativa del vino y el café tostado, así como del café soluble, a la exposición humana a la ocratoxina A, y la del zumo de uva a la exposición de los niños a esta micotoxina, procede fijar, ya en esta fase, límites máximos para estos productos a fin de proteger la salud pública evitando la distribución de productos alimenticios con niveles de contaminación inaceptablemente altos.
(7)
También se ha constatado la presencia de ocratoxina A en las uvas pasas, el cacao y los productos del cacao, las especias y el regaliz. La conveniencia de fijar un contenido máximo de ocratoxina A en estos productos alimenticios, incluido el café verde, así como la revisión de los niveles máximos actuales se estudiarán cuando se disponga de la evaluación de la EFSA sobre los resultados de la investigación relativa a la toxicología de la ocratoxina A.
(8)
Debe modificarse por lo tanto el Reglamento (CE) no 466/2001 en consecuencia.
(9)
Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité permanente de la cadena alimentaria y de sanidad animal.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
El Reglamento (CE) no 466/2001 quedará modificado como sigue:
1)
La letra b) del apartado 2 del artículo 4, «y 2.2.2» se sustituirá por «2.2.2, 2.2.3, 2.2.4 y 2.2.5».
2)
El apartado 2 bis del artículo 5, se sustituirá por el texto siguiente:
«2. bis. Sobre la base de una determinación del riesgo actualizada de la ocratoxina A efectuada por la EFSA y teniendo en cuenta las medidas preventivas aplicadas para reducir el contenido de ocratoxina A, la Comisión revisará lo dispuesto en el punto 2.2 de la sección 2 del anexo I para el 30 de junio de 2006 a más tardar. Dicha revisión se referirá en particular al contenido máximo de ocratoxina A de las uvas pasas y el zumo de uva y considerará el establecimiento de un límite máximo de esta micotoxina en el café verde, los frutos secos distintos de las uvas pasas, la cerveza, el cacao y los productos del cacao, los vinos de licor, la carne y los productos cárnicos, las especias y el regaliz.
A tal fin, los Estados miembros y las partes interesadas deberán comunicar cada año a la Comisión los resultados de las investigaciones realizadas y los avances registrados en la aplicación de medidas preventivas para evitar la contaminación por ocratoxina A. La Comisión difundirá estos resultados entre los Estados miembros.».
3)
El anexo I quedará modificado de conformidad con el anexo del presente Reglamento.
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor el vigésimo día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
Se aplicará a partir del 1 de abril de 2005.
El presente Reglamento no se aplicará a los productos comercializados antes del 1 de abril de 2005 de conformidad con las disposiciones aplicables. La carga de la prueba relativa a cuándo se han comercializado los productos recaerá sobre el operador económico de la empresa alimentaria.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, 26 de enero de 2005.