NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 654/2008
ze dne 29. dubna 2008,
kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96 ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky rozšířené na dovoz kumarinu odesílaného z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie, ať již je deklarován jako pocházející z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie, či nikoliv
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 9, čl. 11 odst. 2 a články 8 a 13 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
Rada nařízením (ES) č. 769/2002 (2) uložila konečné antidumpingové clo ve výši 3 479 EUR na tunu z dovozu kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky a nařízením Rady (ES) č. 2272/2004 (3) je rozšířila na dovoz kumarinu odesílaného z Indie a Thajska a nařízením Rady (ES) č. 1650/2006 (4) na dovoz kumarinu zasílaného z Indonésie a Malajsie.
(2)
Komise rozhodnutím (5) ze dne 3. ledna 2005 přijala závazek nabídnutý indickým výrobcem v souvislosti s šetřením ve věci údajného obcházení antidumpingových opatření dovozem kumarinu zasílaného z Indie nebo Thajska.
2. Žádost o přezkum
(3)
Žádost předložila dne 8. února 2007 Evropská rada pro chemický průmysl (CEFIC) (dále jen „žadatel“) jménem jediného výrobce ve Společenství, který představuje celkovou výrobu kumarinu ve Společenství.
(4)
Žadatelé uvedli a předložili dostatečné přímé důkazy o tom, že: a) je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství a b) do Společenství je stále dováženo značné množství dotčeného výrobku z Čínské lidové republiky za dumpingové ceny.
(5)
Rovněž bylo uvedeno, že objemy a ceny dotčeného dováženého výrobku mají kromě jiných dopadů nadále nepříznivý vliv na úroveň cen ve výrobním odvětví Společenství, což má závažný nepříznivý vliv na finanční situaci výrobního odvětví Společenství a na zaměstnanost v tomto odvětví.
(6)
Žadatel dále poukázal na to, že během období platnosti opatření vývozci/výrobci dotčeného výrobku v Čínské lidové republice obcházeli stávající opatření praktikami, proti kterým bylo zavedeno rozšíření opatření stanovené nařízeními Rady (ES) č. 2272/2004 a (ES) č. 1650/2006.
3. Zahájení řízení
(7)
Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zahájila šetření oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (6).
4. Období šetření
(8)
Období přezkumného šetření (dále též „OPŠ“) zaměřeného na trvání nebo opakovaný výskyt dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2006 do 31. března 2007. Přezkum trendů, které jsou významné pro posouzení přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkal období od 1. ledna 2003 do konce období přezkumného šetření (dále jen „období přezkumu“).
5. Strany dotčené šetřením
(9)
O zahájení přezkumu Komise úředně vyrozuměla žádajícího výrobce ve Společenství, vyvážející výrobce v ČLR a jejich zástupce, čínské orgány a dovozce, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká. Komise zaslala dotazníky vyvážejícím výrobcům, výrobci v Indii (srovnatelná země, jak je uvedeno v 26. bodě odůvodnění), jedinému výrobci ve Společenství, známým dovozcům a uživatelům a stranám, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.
(10)
Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců, jichž se týká toto řízení, se v oznámení o zahájení předpokládá výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude skutečně zapotřebí vybrat vzorek, a pokud ano, aby mohla tento výběr provést, byli všichni vyvážející výrobci vyzváni, aby se přihlásili a poskytli základní informace (stanovené v oznámení o zahájení) o svých činnostech souvisejících s kumarinem v období šetření. Na dotazník k výběru vzorku odpověděly dvě společnosti v Čínské lidové republice, pouze jedna z nich však projevila ochotu spolupracovat a odpověděla na dotazník týkající se dumpingu:
-
Nanjing Jingqiao Perfumery/China Tuhsu Flavours & Fragrances Imp. & Exp. Corp.
(11)
Na dotazníky odpověděl výrobce ve Společenství a čtyři dovozci/uživatelé. Co se týká srovnatelné země, indický výrobce, na něhož se obrátily útvary Komise, spolupráci odmítl.
6. Ověření obdržených informací
(12)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro zjištění pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy a zájmu Společenství. Komise rovněž poskytla přímo dotčeným stranám příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení.
(13)
Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:
Výrobce ve Společenství:
-
Rhodia Organics, (Lyon) Francie
Dovozci/uživatelé:
-
Henkel KGaA, (Krefeld) Německo
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(14)
Dotčený výrobek je shodný s výrobkem v původním šetření, tj. kumarin, bělavý krystalický prášek s charakteristickou vůní čerstvě posečeného sena. Používá se hlavně jako aroma a jako fixační přípravek při přípravě vonných látek, které potom slouží k výrobě čisticích prostředků, kosmetiky a parfémů.
(15)
Kumarin, který je původně přírodní výrobek získávaný z tonkových bobů, se nyní vyrábí synteticky. Lze jej získat syntézou vycházející z fenolu, která poskytne salicilaldehyd (Perkinova reakce), nebo syntézou o-kresolu (Raschigova reakce). Hlavní fyzikální vlastností kumarinu je jeho čistota projevující se bodem tání. Kumarin standardní kvality, který je prodáván na trhu Společenství, má bod tání mezi 68 °C a 70 °C, což odpovídá čistotě 99 %.
(16)
Dotčený výrobek patří do kódu KN ex 2932 21 00.
2. Obdobný výrobek
(17)
Bylo zjištěno, že stejně jako v původním šetření mají kumarin vyvážený do Společenství z ČLR a kumarin vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství v podstatě shodné fyzikální vlastnosti a použití, a proto se jedná o obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OPĚTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU
1. Obecné záležitosti
(18)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu, a pokud ano, zda by pozbytí platnosti předmětných opatření pravděpodobně vedlo k jeho pokračování nebo opětovnému výskytu.
(19)
V souladu s čl. 11 odst. 9 základního nařízení byla použita stejná metodika jako při původním šetření. Jelikož přezkum před pozbytím platnosti nestanoví žádné přezkoumání změny okolností, nebylo přehodnoceno, zda výrobci měli nárok na udělení statusu tržního hospodářství.
(20)
Statistické údaje prokázaly, že ze všech zdrojů bylo do EU dovezeno přibližně 214 tun, z toho zhruba 137 tun pocházelo z Číny, což představuje přibližně 20 % spotřeby EU.
2. Výběr vzorku (vývozců) a spolupráce
(21)
Připomíná se, že při předchozím šetření, jehož výsledky byly zveřejněny v květnu 2002, čínští vyvážející výrobci nespolupracovali a žádnému z nich nebyl udělen status tržního hospodářství nebo individuální zacházení.
(22)
Formuláře k výběru vzorku byly rozeslány 21 možným výrobcům/vývozcům v ČLR, odpověděly však pouze dvě společnosti a jen jedna z nich při šetření spolupracovala a vyplnila odpovědi na dotazník; výběr vzorku proto nebyl opodstatněný. Tato jediná odpověď představovala přibližně 5 % čínského dovozu v období přezkumného šetření. Co se týká kapacity, na tuto spolupracující společnost připadalo přibližně 17 % celkové čínské kapacity.
(23)
Vzhledem k této velmi nízké úrovni spolupráce a omezené reprezentativnosti jediné společnosti, pokud jde o čínský trh a výrobu, bylo rozhodnuto, že od vyvážejících výrobců nebylo možno získat žádné spolehlivé informace o dovozu dotčeného výrobku do Společenství v průběhu období přezkumného šetření. Za těchto okolností se Komise v souladu s článkem 18 základního nařízení rozhodla využít dostupných údajů, tj. údajů kódu KN. V možném rozsahu však byly použity informace z jediné odpovědi na dotazník ke kontrole výsledků na základě údajů dostupných podle článku 18.
(24)
Bylo zjištěno, že pro většinu aspektů tohoto šetření byly nejlepšími dostupnými údaji údaje kódu KN. Přesnost údajů kódu KN potvrdily údaje kódu TARIC a údaje získané podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení.
(25)
V odůvodněných případech byly jako doplněk použity údaje o vývozních cenách od spolupracujících výrobců a z čínských vývozních statistik, jež měla Komise k dispozici (a které kromě dotčeného výrobku zahrnovaly i jiné výrobky).
3. Srovnatelná země
(26)
Kumarin je vonná látka, která se vyrábí jen v několika málo zemích na světě, a proto byl výběr srovnatelné země mimořádně omezený. Podle informací dostupných během šetření byly jedinými vyrábějícími zeměmi v období přezkumného šetření Francie, Čína a Indie. V předchozím přezkumném šetření byly použity Spojené státy americké, dotyčná společnost však svou výrobu již ukončila. V oznámení o zahájení byla jako srovnatelná země navržena Indie, žádný indický výrobce však se spoluprací nesouhlasil.
(27)
Vzhledem k těmto zjištěním bylo nutno v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení běžnou hodnotu stanovit „na jakémkoli jiném přiměřeném základě“. K tomuto účelu byly považovány za vhodné údaje výrobního odvětví Společenství.
4. Dumping v průběhu období přezkumného šetření
(28)
Z důvodů objasněných ve 23. bodě odůvodnění byla dumpingová rozpětí vypočítána pomocí údajů kódu KN, jež byly zkontrolovány podle údajů obdržených od jediného spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce. Vývozní ceny při dovozu z Číny byly upraveny, aby byly srovnatelné s běžnou hodnotou. Tyto úpravy zajistily, že výpočty byly provedeny na základě ceny ze závodu a rozdíl mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou byl vyjádřen jako procento vývozní ceny CIF. Na tomto základě činilo dumpingové rozpětí v průběhu období přezkumného šetření přibližně 45 %.
5. Srovnání cen
(29)
Bylo zřejmé, že pokud by opatření pozbyla platnosti, představovalo by to pro čínské vývozce jednoznačnou pobídku k prodeji vysokých objemů na velmi velkém trhu EU. Tento závěr je založen na níže uvedených informacích, které byly získány v průběhu šetření:
i)
čínské ceny na domácím trhu byly v období přezkumného šetření přibližně o 25 % nižší než ceny na trhu EU,
ii)
čínští výrobci prodávají většinu své produkce na vývozních trzích, jelikož jejich domácí trh není dostatečně velký, aby absorboval veškerou jejich výrobu, a jelikož ceny na domácím trhu jsou podobné cenám, jichž lze dosáhnout na trzích třetích zemí,
iii)
ceny na trhu Společenství byly vyšší než vývozní ceny do třetích zemí, jichž čínští vyvážející výrobci dosáhli, což je signálem toho, že k dumpingu dochází rovněž na trzích v ostatních třetích zemích a že existuje značná pobídka k tomu, aby výrobci v ČLR svůj vývoz přesměrovali do Společenství.
6. Nevyužitá kapacita a zásoby v ČLR
(30)
V předchozím šetření, které bylo ukončeno v květnu 2002, bylo zjištěno, že existuje velmi vysoký podíl nevyužitých čínských výrobních kapacit (50 % až 60 % výrobní kapacity). Vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců bylo při šetření k dispozici jen velmi málo údajů o stávajících nevyužitých kapacitách a zásobách v ČLR.
(31)
Podle odpovědi na dotazník však měl jediný spolupracující výrobce značnou nevyužitou kapacitu. Na konci období přezkumného šetření měl tento výrobce zásoby ve výši přibližně 500 tun, což představovalo více než 70 % trhu EU v období přezkumného šetření. Vzhledem k tomu, že tento výrobce představuje pouze 15 až 20 % čínské výrobní kapacity, je pravděpodobné, že by pro trh EU byly k dispozici ještě vyšší zásoby, pokud by byla opatření zrušena.
7. Možná absorpční kapacita trhů v třetích zemích nebo domácího trhu v ČLR
(32)
S ohledem na výše uvedená srovnání cen a dostupnost nevyužitých kapacit a zásob nelze tvrdit, že by čínská výroba byla absorbována trhy v třetích zemích a čínským domácím trhem. Důvodem je to, že spotřeba na trzích třetích zemí byla v posledních 10 letech poměrně stálá a očekává se, že bude stálá i v budoucnu. S ohledem na tuto skutečnost je zřejmé, že je pravděpodobné, že by čínští výrobci museli pokračovat ve vývozu do Společenství. Důvodem je skutečnost, že trh EU je jedním z nejpřitažlivějších trhů na světě vzhledem ke své velikosti a poměrně vysokým cenám, jichž lze dosáhnout. Pokud by byla opatření zrušena, je zřejmé, že by na trh EU byly přesměrovány ještě větší objemy dumpingových dovozů.
8. Praktiky obcházení
(33)
Jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění, v důsledku šetření ve věci obcházení byla přezkoumávaná opatření rozšířena na Indii, Thajsko, Malajsii a Indonésii. To prokazuje velký zájem čínských výrobců o vstup na trh Společenství a jejich ochotu na tento trh vstoupit i v případě uložení antidumpingových opatření. Existence praktik obcházení proto podporuje závěr, že je vysoce pravděpodobné, že by se na trh Společenství vrátily vyšší objemy dumpingových dovozů, pokud by opatření byla zrušena.
9. Závěr o pravděpodobnosti přetrvávání a/nebo opětovného výskytu dumpingu
(34)
Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že pokračování dumpingu je pravděpodobné, jestliže opatření budou zrušena.
D. VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
(35)
Podnik zastoupený žadatelem byl v období šetření jediným výrobcem kumarinu ve Společenství. Tento výrobce ve Společenství proto představuje výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
E. ANALÝZA SITUACE VE SPOLEČENSTVÍ
1. Spotřeba Společenství (7)
(36)
Výrobek, jehož se přezkum týká, je součástí jediného kódu KN. Ke zjištění objemu výrobků v rámci tohoto kódu KN, které nepředstavují dotčený výrobek, útvary Komise porovnaly údaje KN s ostatními dostupnými statistickými zdroji, jak bylo uvedeno v 23. bodě odůvodnění. Toto srovnání prokázalo, že dotčený výrobek představuje téměř 100 % výrobků dovážených pod tímto kódem.
(37)
Spotřeba Společenství byla proto zjištěna sečtením údajů o dovozech do Evropského společenství pro celý kód KN s objemy prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství, jak byly uvedeny v odpovědi na dotazník.
(38)
Zjevná spotřeba kumarinu v průběhu období přezkumu celkově klesla o 8 %, přičemž do roku 2005 se snižovala a poté rostla. Zdá se, že nyní je výše spotřeby ustálená.
(39)
Spotřeba Společenství se vyvíjela následovně:
Tabulka 1
2003
2004
2005
2006
OPŠ
Spotřeba Společenství
(index 2003 = 100)
100
91,4
82,4
90
92,3
2. Dovoz z dotčené země
a) Objem a podíl na trhu
(40)
Jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění, jako zdroj pro dovoz dotčeného výrobku do Společenství byly použity údaje kódu KN 2932 21 00.
(41)
Co se týká čínského dovozu, je nutno věnovat pozornost prokázaným praktikám obcházení, které vedly k rozšíření opatření na dovoz kumarinu z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie. V důsledku přijatých opatření zaměřených proti obcházení se v průběhu období přezkumu dovoz pocházející z ČLR, jakož i dovoz pocházející z ČLR, avšak odesílaný z jiných zemí snížil. Ačkoliv je dovoz čínského původu dosud významný, tento pokles prokázal, že opatření zaměřená proti obcházení byla účinná.
(42)
Jak je objasněno v 38. bodě odůvodnění, zjevná spotřeba se v posuzovaném období snížila. Čínský dovoz se v poměru ke spotřebě dále snižoval, což vedlo k úbytku podílu na trhu Společenství ve prospěch výrobního odvětví Společenství. Objem dovozu z třetích zemí do Společenství byl v průběhu období přezkumu na stejné úrovni.
Tabulka 2
2003
2004
2005
2006
OPŠ
Objem dumpingových dovozů
(index 2003 = 100)
100
99,4
49,7
47
50,1
Objem dovozu z třetích zemí
100
78
74,7
65,5
66,6
Rozsah podílu dumpingových dovozů na trhu
30 % - 40 %
40 % - 50 %
20 % - 30 %
10 % - 20 %
20 % - 30 %
b) Ceny
(43)
V průběhu období přezkumu byly průměrné ceny CIF kumarinu dováženého z Číny trvale mnohem nižší než ceny výrobního odvětví Společenství.
3. Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství
a) Výroba
(44)
Mezi rokem 2003 a obdobím přezkumného šetření muselo výrobní odvětví Společenství snížit svůj objem výroby dotčeného výrobku o 25 %. To je spojeno se skutečností, že od roku 2003 výrobní odvětví Společenství přicházelo o objem prodeje kvůli praktikám obcházení. Dále přišlo o objem prodeje při vývozu do třetích zemí, jelikož výrobní odvětví Společenství čelilo tlaku čínského vývozu s nízkými cenami rovněž na vývozních trzích třetích zemí.
b) Kapacita a využití kapacity
(45)
Jak je uvedeno v 36. až 39. bodě odůvodnění, prodej dotčeného výrobku výrobním odvětvím Společenství ve Společenství byl v průběhu období přezkumu poměrně stálý. Během téhož období však výrobní odvětví Společenství zažilo významný pokles objemu vyváženého do třetích zemí. Za této situace muselo výrobní odvětví Společenství svou kapacitu snížit, aby optimalizovalo míru využití kapacity. Využití kapacity bylo nicméně i nadále poměrně nízké.
Tabulka 3
2003
2004
2005
2006
OPŠ
Výroba
100
63,4
66,3
70,3
75,4
Výrobní kapacita
100
63,5
63,5
63,5
63,5
Využití kapacity
100
99,8
104,4
110,8
118,8
c) Prodej ve Společenství
(46)
Objem prodeje výrobního odvětví Společenství v ES se v období přezkumu zvýšil o 36 %. Tento vývoj byl možný díky prodloužení opatření na období dalších 5 let a díky účinnému vyloučení praktik obcházení. V důsledku toho (a jak je objasněno v 41. bodě odůvodnění) čínský dovoz během téhož období poklesl. Dovoz z Indie, jediné další známé třetí země vyrábějící kumarin, byl omezen na dovoz podle závazku.
d) Zásoby
(47)
V průběhu období přezkumu se výše zásob výrobního odvětví Společenství snížila.
e) Podíly na trhu
(48)
V průběhu období přezkumu se podíl výrobního odvětví Společenství na trhu zvýšil. Jak je objasněno v 41. a 42. bodě odůvodnění, účinnost uložených opatření výrobnímu odvětví Společenství umožnila opět získat podíl na trhu. Zvýšení podílu na trhu během období přezkumu o 22 procentních bodů bylo jednoznačně spojeno s vyloučením praktik obcházení.
f) Ceny
(49)
Průměrné čisté prodejní ceny kumarinu na trhu ES se v roce 2004 snížily o 10 % v porovnání s cenami v roce 2003. Po roce 2004 ceny postupně rostly, avšak v období přezkumného šetření nikdy nedosáhly úrovně z roku 2003. V ohledu cen proto dosud nebylo zdaleka dosaženo úplného zotavení, jak by se očekávalo.
(50)
Cenová situace je projevem silného tlaku dovozu z Číny. V posuzovaném období byly průměrné ceny CIF dovozu z Číny trvale mnohem nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Po uložení opatření se v průběhu období přezkumného šetření prodával kumarin pocházející z Číny za stejné ceny, jako byly ceny výrobního odvětví Společenství. Ceny čínského vývozu tudíž působily jako strop, který výrobní odvětví Společenství nutil, aby odpovídajícím způsobem upravilo své ceny. Ceny výrobního odvětví Společenství jsou proto velmi stlačené a výrobní odvětví vykazuje nízkou ziskovost.
(51)
Ke stanovení pokračujícího cenového podbízení ohledně kumarinu pocházejícího z Číny byly ceny ze závodu výrobního odvětví Společenství pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, porovnány s dovozními cenami CIF na hranice Společenství pomocí údajů kódu KN, jak bylo uvedeno v 23. bodě odůvodnění. Toto srovnání prokázalo, že ačkoliv se ceny blížily ceně nepůsobící újmu, která byla stanovena pro výrobní odvětví Společenství, ceny dovozu nebyly nižší než ceny výrobního odvětví Společenství.
Tabulka 4
2003
2004
2005
2006
OPŠ
Zásoby
100
50,3
31
20,9
3,7
Podíly výrobního odvětví Společenství na trhu
100
98
136,5
149,3
148
Ceny
100
90,4
93,7
96,6
97,3
g) Ziskovost
(52)
Zdá se, že v průběhu období přezkumného šetření byla ziskovost prodeje dotčeného výrobku odběratelům ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, mírně kladná. Od roku 2004 byla ziskovost záporná s malým zlepšením počínaje rokem 2006. Tato nízká úroveň ziskovosti je částečně zapříčiněna stlačenými prodejními cenami, jak bylo objasněno v 49. a 50. bodě odůvodnění, spolu s růstem nákladů, zejména co se týká ceny surovin. Zvýšení produktivity mohlo pouze částečně vyrovnat nepříznivý účinek těchto prvků na ziskovost. Celkově byl v průběhu celého posuzovaného období zisk mnohem nižší než běžný zisk.
h) Peněžní tok a schopnost získat kapitál
(53)
Vývoj peněžního toku výrobního odvětví Společenství v poměru k prodeji dotčeného výrobku na trhu EU odráží vývoj ziskovosti. Je nutno zmínit, že ačkoliv byl peněžní tok nízký, v průběhu období přezkumu byl kladný.
(54)
Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Společenství nemělo při získávání kapitálu žádné potíže a že kapitálové výdaje byly během období přezkumu velmi omezené. Schopnost získat kapitál však nelze pro účely tohoto šetření považovat za přiměřený ukazatel, jelikož výrobní odvětví Společenství tvoří velká skupina, jejíž výroba kumarinu představuje pouze malou část celkové výroby. Schopnost získat kapitál úzce souvisí s výkonností skupiny jako celku, nikoli pouze s výkonností v případě dotčeného výrobku.
i) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(55)
Zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství se v průběhu období přezkumu snižovala, zejména od roku 2004. Tento pokles je spojen s reorganizací procesu výroby kumarinu, kterou výrobní odvětví Společenství provedlo. Produktivita výrobního odvětví Společenství měřená jako objem výroby na zaměstnance se v průběhu období šetření výrazně zvýšila.
(56)
Celkové mzdové náklady se snížily jako přímý důsledek reorganizace popsané v 55. bodě odůvodnění. Průměrná mzda zaměstnance byla v průběhu období přezkumu na stejné úrovni.
Tabulka 5
2003
2004
2005
2006
OPŠ
Zaměstnanci
100
86
61
57
57
Mzdy
100
89,6
65,5
63,4
63,4
Produktivita
100
76,4
111,8
129,4
135,3
j) Investice a návratnost investic
(57)
V průběhu období šetření dosáhla úroveň investic svého vrcholu v roce 2004, načež začala klesat. Za stávajících tržních podmínek se výrobní odvětví Společenství zaobírá více zachováním stávajícího výrobního zařízení než rozšiřováním výrobní kapacity.
(58)
Z tohoto hlediska návratnost investic, vyjádřená jako čistý zisk výrobního odvětví Společenství vztažený k účetní hodnotě jeho fixních aktiv, odráží vývoj ziskovosti, jak bylo vysvětleno v 52. bodě odůvodnění.
k) Růst
(59)
Jak je uvedeno v 36. bodě odůvodnění a dále, objem prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu EU se velkou měrou zvýšil, což výrobnímu odvětví Společenství umožnilo získat zpět značný podíl na trhu.
l) Velikost dumpingového rozpětí
(60)
Analýza týkající se velikosti dumpingu přihlíží ke skutečnosti, že jsou v platnosti opatření s cílem odstranit dumping působící újmu. Vzhledem k objemu dovozu v průběhu období přezkumného šetření spolu se zjištěnou značnou úrovní dumpingu (viz 28. bod odůvodnění) nelze jeho dopad na situaci výrobního odvětví Společenství považovat za zanedbatelný.
m) Překonání účinků dřívějšího dumpingu
(61)
Je rovněž nutno vzít v úvahu skutečnost, že by po uložení antidumpingových opatření v roce 2002 výrobní odvětví Společenství nebylo schopno překonat účinky dřívějšího dumpingu kvůli praktikám obcházení, s ohledem na něž byla opatření přijata teprve v roce 2004 a 2006. Před tím, než Rada Indii, Thajsku, Indonésii a Malajsii uložila opatření zaměřená proti obcházení, a před přijetím závazku Komisí v roce 2005 byla úroveň dovozu z těchto čtyř zemí značná a výrobnímu odvětví Společenství bránila v překonání účinků dumpingu.
4. Závěr o situaci na trhu Společenství
(62)
Uložení antidumpingových opatření na dovoz kumarinu pocházejícího z ČLR a rozšíření na země, u nichž bylo zjištěno obcházení, mělo příznivý účinek na výrobní odvětví Společenství v tom, že mu umožnilo částečně překonat obtížnou hospodářskou situaci. Trvalé úsilí výrobního odvětví Společenství v oblasti snižování nákladů a zvyšování produktivity na zaměstnance mohlo pouze vyrovnat nárůst cen surovin a pokles prodejních cen na trhu Společenství.
(63)
Praktiky obcházení používané čínskými výrobci (jak bylo uvedeno v 33. bodě odůvodnění) podporují závěr, že čínští vyvážející výrobci mají velký zájem o vstup na trh Společenství.
(64)
S ohledem na výše uvedenou analýzu je situace výrobního odvětví Společenství dosud nejistá, ačkoliv opatření pomohla omezit škodlivé účinky dumpingu. Případné zvýšení dovozu za dumpingové ceny by však se vší pravděpodobností situaci zhoršilo a zmařilo by veškeré úsilí vynaložené výrobním odvětvím Společenství, které by se vší pravděpodobnosti kumarin přestalo vyrábět.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
1. Pravděpodobnost obnovení újmy
(65)
Co se týká pravděpodobného účinku skončení platnosti stávajících opatření na výrobní odvětví Společenství, byly spolu s prvky shrnutými v 28. až 34. bodě odůvodnění zkoumány níže uvedené faktory.
(66)
V důsledku platných opatření výrobní odvětví Společenství zvýšilo objem svého prodeje na trhu Společenství. Z údajů je zřejmé, že se podíl výrobního odvětví Společenství značně zvýšil na trhu, na němž během období přezkumu spotřeba poklesla o 8 %. Výrobní odvětví Společenství se však i nadále potýkalo se stlačením cen.
(67)
Jak je uvedeno v 38. bodě odůvodnění, ačkoliv se spotřeba snížila o 8 %, prognóza světové spotřeby kumarinu (jež do jisté míry podléhá módním trendům) se podle očekávání významně nezmění. Existují jasné signály, že pokud by opatření nebyla uložena, docházelo by ve značné míře k dovozu z Číny za dumpingové ceny. Velká nevyužitá výrobní kapacita v Číně mimoto naznačuje, že je velmi pravděpodobné, že by se objemy dovozu do Společenství zvýšily, pokud by opatření byla zrušena.
(68)
Rozšíření opatření na základě řízení ve věci obcházení opatření bylo vysoce účinné, pokud jde o ukončení praktik obcházení při dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, avšak zasílaného z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie. Je pravděpodobné, že čínští vyvážející výrobci budou muset ve Společenství uplatňovat agresivní cenové praktiky, aby vyrovnali úbytek podílu na trhu, k němuž došlo po ukončení obcházení.
(69)
Jak je uvedeno v 29. bodě odůvodnění, při šetření bylo zjištěno, že pokud by opatření pozbyla platnosti, představovalo by to pro čínské vývozce jednoznačnou pobídku k přesměrování velkých objemů do Společenství. To by čínským vývozcům umožnilo využít určitou část jejich nadbytečné kapacity.
(70)
Pravděpodobnost tohoto vývoje dále podporuje skutečnost, že ceny ve Společenství jsou vyšší než čínské vývozní ceny do ostatních třetích zemí. To by zcela jistě čínské výrobce pobídlo ke zvýšení činnosti na trhu Společenství.
(71)
Nárůst dovozů za nižší ceny, jenž by byl pravděpodobně důsledkem zrušení opatření, by s největší pravděpodobností měl rovněž značné nepříznivé účinky na výrobní odvětví Společenství. Za těchto okolností by výrobní odvětví Společenství buď muselo snížit ceny, aby zachovalo podíl na trhu, nebo zachovat prodejní ceny na stávající úrovni a přijít o odběratele a následně tržby. V prvním případě by byl provoz výrobního odvětví Společenství ztrátový a v druhém případě by úbytek prodeje nakonec vedl k vyšším nákladům, načež by následovaly ztráty.
(72)
Pokud by se proto dovozy zvýšily (jak se předpokládá v případě ukončení opatření), šetřením bylo zjištěno, že by velmi pravděpodobně došlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Společenství, jehož situace je již nyní nejistá. V zásadě by výrobní odvětví Společenství nebylo schopno kumarin nadále vyrábět.
G. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
1. Úvod
(73)
V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by prodloužení platných antidumpingových opatření bylo proti zájmu Společenství jako celku. Zájem Společenství byl stanoven na základě posouzení všech jednotlivých zájmů, tj. zájmu výrobního odvětví Společenství, dovozců/obchodníků a uživatelů kumarinu. Pro posouzení pravděpodobného dopadu zachování či zrušení opatření si Komise vyžádala informace od všech výše uvedených zúčastněných stran.
(74)
Na základě toho bylo ověřováno, zda navzdory závěrům o pravděpodobném přetrvávání dumpingu a pravděpodobném obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství opatření zachovat.
2. Zájem výrobního odvětví Společenství
(75)
Zachování opatření by jednoznačně bylo v zájmu jediného výrobce ve Společenství, aby mohl kumarin vyrábět i nadále.
(76)
Usuzuje se rovněž, že v případě zrušení antidumpingových opatření by pravděpodobně dumping pokračoval a zvyšoval by se, což by vedlo k trvalému zhoršování situace výrobního odvětví Společenství, a to až do okamžiku, kdy by výrobní odvětví se vší pravděpodobností zaniklo.
(77)
Celkově lze vyvodit závěr, že zachování opatření je jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Společenství.
3. Zájem dovozců a uživatelů
(78)
Kontaktováno bylo 13 dovozců a 10 průmyslových uživatelů a byly jim zaslány dotazníky. Útvary Komise obdržely čtyři odpovědi od společností, které souhlasily se spoluprací.
(79)
Z těchto čtyř odpovědí vznesl námitku vůči opatřením jeden dovozce, jelikož měl obavy týkající se především pořizovací ceny dotčeného výrobku. Tato společnost však rovněž uvedla, že dopad nákladů na kumarin na její celkové výrobní náklady je velmi omezený.
(80)
Ačkoliv se dotčený výrobek používá i v jiných výrobních odvětvích, v nichž ho poměrně často nelze nahradit, jeho význam ve složení hotového výrobku je velmi omezený, pokud jde o množství a ceny, a ve většině případů činí méně než jedno procento. Dopad cla na uživatele, jakož i na konečné spotřebitele je proto velmi omezený.
(81)
Někteří uživatelé uvedli, že kvůli výhodám souvisejícím s kvalitou upřednostňují kumarin pocházející ze Společenství. Těchto uživatelů by se ukončení výroby tohoto výrobku výrobním odvětvím Společenství v důsledku zrušení opatření velmi dotklo.
(82)
Při zkoumání zájmu Společenství je nutno přihlížet zejména k nutnosti odstranit účinky dumpingu působící újmu, které narušují obchod, a zejména obnovit účinnou hospodářskou soutěž. V tomto ohledu je nutno podotknout, že světový trh s kumarinem je velmi koncentrovaný a že existuje pouze několik málo výrobců, přičemž ti nejdůležitější z nich se nacházejí v Číně a ve Společenství. Z tohoto hlediska by se mělo považovat za důležité zajištění několika zdrojů dodávek (včetně výrobního odvětví Společenství). Mimoto je nutno rovněž připomenout, že účelem antidumpingových opatření není omezit dodávky ze zdrojů mimo Společenství a že kumarin pocházející z Číny může být nadále dovážen do Společenství v dostatečném množství.
(83)
Výše uvedené úvahy ve spojení s nízkou úrovní spolupráce potvrzují, že v současnosti platná opatření neměla žádný významný nepříznivý dopad na hospodářskou situaci dovozců a uživatelů. Šetřením nebylo mimoto zjištěno, že by se tyto nepříznivé účinky zhoršily, pokud by opatření byla prodloužena.
4. Závěr o zájmu Společenství
(84)
S přihlédnutím k všem výše uvedeným faktorům se vyvozuje závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody prokazující, že by zachování opatření bylo proti zájmu Společenství.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(85)
Všem stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě bude doporučeno zachovat stávající opatření. Stranám byla rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohou vyjádřit svá stanoviska ke zveřejněným údajům.
(86)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že antidumpingová opatření uložená na dovozy kumarinu pocházejícího z Čínské lidové republiky, která jsou v současnosti platná, by měla být zachována.
(87)
Jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění, platná antidumpingová cla z dovozu dotčeného výrobku z ČLR byla rozšířena tak, aby zahrnovala dovoz kumarinu zasílaného z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie, ať již je deklarován jako pocházející z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie, či nikoliv. Antidumpingové clo z dovozu dotčeného výrobku, jež má být zachováno, by mělo být i nadále rozšířeno na dovoz kumarinu odesílaného z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie, ať již je deklarován jako pocházející z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie, či nikoliv. Indický vyvážející výrobce uvedený v 2. bodě odůvodnění, na nějž se opatření nevztahovala na základě závazku přijatého Komisí, by měl být i nadále za stejných podmínek osvobozen od opatření uložených tímto nařízením,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu kumarinu kódu KN ex 2932 21 00 (kód TARIC 2932210019) pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Clo se stanoví ve výši 3 479 EUR na tunu.
3. Konečné antidumpingové clo ve výši 3 479 EUR na tunu, které se vztahuje na dovoz výrobku pocházejícího z Číny, se rozšiřuje na dovoz téhož výrobku uvedeného v odstavci 1 odesílaného z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie, až již je deklarován jako pocházející z Indie, Thajska, Indonésie a Malajsie, či nikoliv (kódy TARIC 2932210011, 2932210015 a 2932210016).
Článek 2
1. Dovážené výrobky, na něž bylo předloženo prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu, jsou osvobozeny od antidumpingového cla uloženého podle článku 1, pokud jsou vyrobeny společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v příslušném rozhodnutí Komise ve znění pozdějších předpisů, a dovoz se uskutečnil v souladu s ustanoveními uvedeného rozhodnutí.
2. Dovoz podle odstavce 1 je osvobozen od antidumpingového cla pod podmínkou, že:
a)
při předložení prohlášení o propuštění zboží do volného oběhu je celním orgánům členských států předložena obchodní faktura, která obsahuje alespoň údaje uvedené v příloze, a
b)
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v obchodní faktuře.
Článek 3
Není-li uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 4
V případech, kdy bylo zboží před vstupem do volného oběhu poškozeno, a skutečně zaplacená nebo splatná cena je proto za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (8) poměrně rozdělena, se výše antidumpingového cla vypočtená na základě výše stanovené částky sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která byla nebo má být skutečně zaplacena.
Článek 5
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 29. dubna 2008.
REGLAMENTO (CE) N o 654/2008 DEL CONSEJO
de 29 de abril de 2008
por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de cumarina originaria de la República Popular China, ampliado a las importaciones de cumarina procedentes de la India, Tailandia, Indonesia o Malasia, tanto si se declara originaria de la India, Tailandia, Indonesia o Malasia como si no, tras una reconsideración por expiración en virtud del artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 384/96
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Reglamento (CE) no 384/96 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1), y, en particular, su artículos 9, 11, apartado 2, 8 y 13,
Vista la propuesta presentada por la Comisión previa consulta al Comité Consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. PROCEDIMIENTO
1. Medidas vigentes
(1)
El Consejo, mediante el Reglamento (CE) no 769/2002 (2), estableció un derecho antidumping definitivo de 3 479 EUR por tonelada sobre las importaciones de cumarina originaria de la República Popular China y lo amplió a las importaciones procedentes de la India y Tailandia mediante el Reglamento (CE) no 2272/2004 (3) y a las importaciones procedentes de Indonesia y Malasia mediante el Reglamento (CE) no 1650/2006 (4).
(2)
La Comisión, mediante una Decisión (5) de 3 de enero de 2005, aceptó un compromiso ofrecido por un productor indio en relación con la investigación sobre la presunta elusión de las medidas antidumping por parte de las importaciones de cumarina procedentes de la India o Tailandia.
2. Solicitud de reconsideración
(3)
La solicitud fue presentada el 8 de febrero de 2007 por el Consejo de la Industria Química Europea-CEFIC («el solicitante») en nombre del único productor en la Comunidad, que representaba la totalidad de la producción comunitaria de cumarina.
(4)
Los demandantes alegaron poseer y facilitaron indicios razonables de lo siguiente: a) es probable que continúe o reaparezca el dumping con el consiguiente perjuicio para la industria de la Comunidad, y b) las importaciones del producto afectado de la República Popular China han seguido entrando en la Comunidad en cantidades importantes y a precios objeto de dumping.
(5)
También se alegó que los volúmenes y los precios del producto importado afectado, entre otras consecuencias, han seguido teniendo un impacto negativo en el nivel de precios cobrados por la industria de la Comunidad, perjudicando de manera importante su situación financiera y de empleo.
(6)
Además, el solicitante señaló que durante el período de imposición de medidas, los productores exportadores del producto afectado de la República Popular China intentaron socavar las medidas existentes mediante prácticas de elusión, que se contrarrestaron con la ampliación de las medidas según lo establecido por los Reglamentos (CE) no 2272/2004 y (CE) no 1650/2006 del Consejo.
3. Inicio
(7)
Habiendo determinado, previa consulta al Comité Consultivo, que existen suficientes pruebas para el inicio de una reconsideración por expiración, la Comisión incoó una investigación de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base mediante un anuncio publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea (6).
4. Período de investigación
(8)
El período de investigación de reconsideración (PIR) para examinar la probabilidad de continuación o reaparición del dumping y del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de abril de 2006 y el 31 de marzo de 2007. El análisis de las tendencias pertinentes para evaluar la probabilidad de continuación o reaparición del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2003 y el final del PIR («el período considerado»).
5. Partes afectadas por la investigación
(9)
La Comisión comunicó oficialmente al productor comunitario solicitante, a los productores exportadores de la República Popular China y a sus representantes, a las autoridades chinas y a los importadores, a los usuarios y a sus asociaciones notoriamente afectadas el inicio de la reconsideración. Envió asimismo cuestionarios a los productores exportadores, a un productor en la India («el país análogo», como se indica en el considerando 26), al único productor comunitario, a los importadores y a los usuarios conocidos y a las partes que se dieron a conocer en el plazo fijado en el anuncio de inicio de la reconsideración.
(10)
Teniendo en cuenta el amplio número de productores exportadores que parecen estar implicados en la investigación, en el anuncio de inicio se contemplaba la posibilidad de utilizar técnicas de muestreo, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base. Con objeto de decidir si era necesario recurrir al muestreo y, en caso afirmativo, seleccionar una muestra, se pidió a todos los productores exportadores que se dieran a conocer y que facilitaran, tal y como se especificaba en el anuncio de inicio, información básica sobre sus actividades relacionadas con la cumarina durante el período de investigación. Dos empresas de la República Popular China respondieron al cuestionario de muestreo pero solo una manifestó su disposición a cooperar y respondió al cuestionario de dumping:
-
Nanjing Jingqiao Perfumery/China Tuhsu Flavours & Fragrances Imp. & Exp. Corp.
(11)
El productor comunitario y cuatro usuarios importadores respondieron a los cuestionarios. En lo que se refiere al país análogo, el productor indio contactado por los servicios de la Comisión se negó a cooperar.
6. Verificación de la información recibida
(12)
La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria a efectos de determinar la probabilidad de continuación o reaparición del dumping y del perjuicio, y del interés comunitario. La Comisión también dio a las partes directamente afectadas la oportunidad de dar a conocer sus opiniones por escrito y solicitar una audiencia.
(13)
Se llevaron a cabo inspecciones in situ en las instalaciones de las siguientes empresas:
productor comunitario:
-
Rhodia Organics, (Lyon) Francia
importadores/usuarios:
-
Henkel KGaA, (Krefeld) Alemania
B. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
(14)
El producto afectado es el mismo que en la investigación original, es decir, cumarina, un polvo blanquecino cristalino con el olor característico del heno recién segado. Sus usos principales son los de aroma químico y fijador en la preparación de compuestos de fragancias tales como los que se utilizan en la producción de detergentes, cosméticos y fragancias finas.
(15)
La cumarina, que era originalmente un producto natural obtenido a partir de habas de tonka, se produce ahora sintéticamente. Puede obtenerse por un proceso de síntesis que utiliza el fenol para obtener salicilaldehído (reacción Perkin) o por una síntesis del ortocresol (reacción Raschig). La principal característica física de la cumarina es su pureza, indicada por su punto de fusión. La cumarina de calidad corriente comercializada en la Comunidad tiene un punto de fusión entre 68 y 70 °C, lo que corresponde a una pureza del 99 %.
(16)
El producto afectado está clasificado en el código NC ex 2932 21 00.
2. Producto similar
(17)
Al igual que en la investigación original, se constató que la cumarina exportada a la Comunidad desde la República Popular China, así como la cumarina producida y vendida por la industria de la Comunidad en el mercado comunitario, tenían efectivamente características físicas y aplicaciones idénticas y eran por lo tanto productos similares a efectos del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
C. PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN O REAPARICIÓN DEL DUMPING
1. Cuestiones generales
(18)
De conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, se examinó si el dumping proseguía en ese momento y si la expiración de las medidas podría dar lugar a la continuación o reaparición del dumping.
(19)
De conformidad con el artículo 11, apartado 9, del Reglamento de base, se utilizaron los mismos métodos que en la investigación original. Teniendo en cuenta que una reconsideración por expiración no supone un examen del cambio de circunstancias, no se volvió a estudiar si podía o no concederse a los productores el trato de economía de mercado.
(20)
Los datos estadísticos muestran que se importaron a la UE unas 214 toneladas de toda procedencia, de las cuales 137 toneladas fueron originarias de China, lo que representa en torno al 20 % del consumo de la UE.
2. Muestreo (exportadores) y cooperación
(21)
Se recuerda que, en la investigación anterior, cuyos resultados se publicaron en mayo de 2002, no hubo cooperación por parte de los productores exportadores chinos y ninguno recibió un trato de economía de mercado o un trato individual.
(22)
Se enviaron formularios de muestreo a 21 posibles productores/exportadores de la República Popular China pero solo respondieron dos empresas, de las cuales solo una cooperó con la investigación al cumplimentar un cuestionario de respuesta, por lo que un muestreo era innecesario. Esta única respuesta cubría cerca del 5 % de las importaciones chinas durante el PIR. En términos de capacidad, esta empresa que cooperó poseía en torno al 17 % de la capacidad china total.
(23)
Dado el escaso nivel de cooperación y de representatividad que presenta una empresa con respecto al mercado chino y a la producción de este país, se determinó que no se podía recabar directamente de los productores exportadores información fiable sobre las importaciones del producto afectado a la Comunidad durante el PIR. Ante las circunstancias y de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base, la Comisión recurrió a los datos disponibles, es decir, los datos del código NC. No obstante, la información contenida en la única respuesta al cuestionario se utilizó en la medida de lo posible para cotejarla con los resultados basados en los datos disponibles de conformidad con el artículo 18.
(24)
Se determinó que los datos del código NC eran la mejor información disponible para la mayoría de los aspectos de esta investigación. Los datos TARIC y los recogidos de conformidad con el artículo 14, apartado 6, del Reglamento de base confirmaron la exactitud de las cifras del código NC.
(25)
En casos justificados, los datos relativos al precio de exportación de los productores que cooperaron y las estadísticas sobre las exportaciones chinas de que disponía la Comisión (que también incluían productos distintos del producto afectado) se utilizaron como complemento.
3. País análogo
(26)
La cumarina es una fragancia producida en unos pocos países en todo el mundo y, por consiguiente, la elección de un país análogo era muy limitada. Según la información de que se dispone para la investigación, los únicos países productores durante el PIR eran Francia, China y la India. Los Estados Unidos se utilizaron durante la anterior investigación de reconsideración pero, desde entonces, la empresa en cuestión dejó de producir. En el anuncio de inicio se propuso la India, pero ningún productor indio aceptó cooperar.
(27)
Ante estas conclusiones, el valor normal hubo de establecerse «sobre cualquier otra base razonable» de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base. Los datos relativos a la industria de la Comunidad se consideraron razonables a tal fin.
4. Dumping durante el período de investigación de reconsideración
(28)
Por las razones expuestas en el considerando 23, los márgenes de dumping se calcularon mediante los datos de código NC cotejados con la información procedente del único productor exportador chino que colaboró. Los precios de exportación de las importaciones de China se ajustaron para garantizar que estuvieran en una base comparable con el valor normal. Estos ajustes permitieron que los cálculos se realizaran mediante los precios de fábrica y que la diferencia entre el precio de exportación y el valor normal se expresara como porcentaje del precio de exportación cif. Sobre esta base, el margen de dumping durante el PIR se situó en torno al 45 %.
5. Comparaciones de precios
(29)
Resultaba evidente que, si se dejaban expirar las medidas, los exportadores chinos tendrían un claro incentivo para vender elevados volúmenes en el extenso mercado de la UE. Esta conclusión se fundamenta en la siguiente información calculada durante la investigación:
i)
los precios en el mercado chino durante el PIR fueron en torno a un 25 % inferiores a los del mercado de la UE,
ii)
los productores chinos vendieron la mayor parte de su producción en mercados de exportación porque el mercado interior de su país no es suficientemente grande para absorber toda su producción y porque los precios del mercado interior son similares a los que pueden alcanzarse en mercados de terceros países,
iii)
los precios del mercado comunitario fueron superiores a los precios de exportación a terceros países logrados por los productores exportadores chinos, lo que apuntaría a que también existe dumping en otros mercados de terceros países y a que para los productores de la República Popular China supondría un incentivo considerable redirigir sus exportaciones a la Comunidad.
6. Capacidad no utilizada y existencias en la República Popular China
(30)
En la anterior investigación, finalizada en mayo de 2002, se determinó que existía una enorme disponibilidad de capacidad de producción no utilizada (entre el 50 % y el 60 % de la capacidad de producción). Debido a la escasa cooperación por parte de los productores exportadores chinos, se dispuso de poca información para la investigación sobre la capacidad no utilizada y las existencias actuales en la República Popular China.
(31)
No obstante, de su respuesta al cuestionario se desprende que la única empresa que cooperó disponía de una importante capacidad no utilizada. Este productor tenía unas existencias de 500 toneladas al final del PIR, lo que representaba más del 70 % del mercado de la UE durante el PIR. Teniendo en cuenta que este productor solo representa entre el 15 % y el 20 % de la capacidad de producción china, es probable que unas existencias incluso superiores puedan penetrar en el mercado de la UE en caso de derogación de las medidas.
7. Capacidad de absorción posible de los mercados de terceros países o del mercado interior de la República Popular China
(32)
Teniendo en cuenta las anteriores comparaciones de precios y la disponibilidad de capacidad no utilizada y de existencias, no se puede alegar que la producción china vaya a ser absorbida por los mercados de terceros países y por el mercado interior chino. Esto se debe a que el consumo en los mercados de terceros países se ha mantenido relativamente estable durante los últimos diez años y se prevé que siga así en el futuro. Por tanto, es probable que los productores chinos necesiten seguir exportando a la Comunidad, dado que el mercado de la UE es uno de los más atractivos del mundo, habida cuenta de su tamaño y de los precios relativamente elevados que pueden alcanzarse. Si se derogan las medidas, es evidente que unos volúmenes incluso más importantes de importaciones objeto de dumping se redirigirán al mercado de la UE.
8. Prácticas de elusión
(33)
Como se indica en el considerando 1, las medidas objeto de reconsideración se han ampliado a la India, Tailandia, Malasia e Indonesia a raíz de una investigación sobre prácticas de elusión. Esto indica el gran interés de los productores chinos por entrar en el mercado comunitario y su voluntad de lograrlo incluso a pesar de la aplicación de medidas antidumping. Por consiguiente, la existencia de prácticas de elusión reafirma la probabilidad de que aumente el volumen de las importaciones objeto de dumping en el mercado comunitario en caso de derogación de las medidas.
9. Conclusión sobre la probabilidad de continuación o reaparición del dumping
(34)
Atendiendo a lo expuesto, se concluye que el dumping podría continuar si se derogasen las medidas.
D. DEFINICIÓN DE LA INDUSTRIA DE LA COMUNIDAD
(35)
La empresa denunciante era el único productor de cumarina en la Comunidad durante el período de investigación. Se supone por lo tanto que este productor constituye la industria de la Comunidad a efectos del artículo 4, apartado 1, y del artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base.
E. ANÁLISIS DE LA SITUACIÓN EN LA COMUNIDAD
1. Consumo comunitario (7)
(36)
El producto afectado constituye una parte de un único código NC. Con objeto de determinar el volumen de productos dentro de este código NC que no son el producto afectado, los servicios de la Comisión compararon los datos NC con otras fuentes estadísticas disponibles mencionadas en el considerando 23. Esta comparación reveló que casi el 100 % de los productos importados dentro de este código eran en realidad el producto afectado.
(37)
Por lo tanto, el consumo comunitario se determinó añadiendo los datos completos del código NC para las importaciones a la Comunidad Europea a los volúmenes de ventas de la industria de la Comunidad en el mercado comunitario, tal como se recoge en la respuesta al cuestionario.
(38)
En conjunto, el consumo aparente de cumarina descendió un 8 % durante el período considerado, con un descenso hasta 2005 y un aumento desde entonces. Los niveles de consumo parecen haberse estabilizado en la actualidad.
(39)
El consumo comunitario ha evolucionado como se indica a continuación:
Cuadro 1
2003
2004
2005
2006
PIR
Consumo comunitario
(índice 2003 = 100)
100
91,4
82,4
90
92,3
2. Importaciones procedentes del país afectado
a) Volumen y cuota de mercado
(40)
Como se explica en el considerando 36, se utilizó el código NC 2932 21 00 como fuente para las importaciones del producto afectado a la Comunidad.
(41)
En lo que se refiere a las importaciones chinas, debe prestarse atención a las prácticas de elusión demostradas que condujeron a la ampliación de las medidas a las importaciones de cumarina procedentes de la India, Tailandia, Indonesia y Malasia. Como consecuencia de las medidas antielusión adoptadas, las importaciones originarias de la República Popular China así como las procedentes de otros países siendo originarias también de República Popular China disminuyeron durante el período considerado. Si bien las importaciones de origen chino siguen siendo importantes, esta disminución muestra la eficacia de las medidas antielusión.
(42)
Como se explica en el considerando 38, el consumo aparente se redujo durante el período considerado. Las importaciones chinas incluso bajaron más en proporción con el consumo, lo que supuso una pérdida de su cuota de mercado en la Comunidad en beneficio de la industria de la Comunidad. El volumen de importaciones en la Comunidad procedentes de terceros países se mantuvo al mismo nivel durante el período considerado.
Cuadro 2
2003
2004
2005
2006
PIR
Volumen de importaciones objeto de dumping
(índice 2003 = 100)
100
99,4
49,7
47
50,1
Volumen de importaciones de terceros países
100
78
74,7
65,5
66,6
Cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping
30 %-40 %
40 %-50 %
20 %-30 %
10 %-20 %
20 %-30 %
b) Precios
(43)
Durante el período considerado, los precios cif medios de las importaciones de cumarina procedentes de China se mantuvieron constantemente a un nivel muy inferior al de los precios de la industria de la Comunidad.
3. Situación económica de la industria de la Comunidad
a) Producción
(44)
La industria de la Comunidad hubo de reducir su volumen de producción del producto afectado en un 25 % entre 2003 y el PIR. Esta reducción, con la consiguiente pérdida de volumen de ventas a partir de 2003, obedeció a prácticas de elusión. Además, también perdió en volumen de ventas en las exportaciones a terceros países dado que, en los mercados de exportación a terceros países, la industria de la Comunidad también tuvo que afrontar la presión de las exportaciones chinas a bajo precio.
b) Capacidad de producción y utilización de la capacidad
(45)
Como se explica en los considerandos 36 a 39, las ventas de la industria de la Comunidad del producto afectado en la Comunidad fueron relativamente estables a lo largo del período objeto de revisión. No obstante, durante el mismo período, la industria de la Comunidad experimentó una drástica reducción del volumen exportado a terceros países. En estas circunstancias, con objeto de optimizar el nivel de utilización de la capacidad, la industria de la Comunidad tuvo que reducir su capacidad. A pesar de ello, la utilización de la capacidad se mantuvo relativamente baja.
Cuadro 3
2003
2004
2005
2006
PIR
Producción
100
63,4
66,3
70,3
75,4
Capacidad de producción
100
63,5
63,5
63,5
63,5
Utilización de la capacidad
100
99,8
104,4
110,8
118,8
c) Ventas en la Comunidad
(46)
El volumen de ventas de la industria de la Comunidad en la CE aumentó en un 36 % durante el período considerado. Esta evolución fue posible merced a la ampliación de las medidas por un nuevo período de cinco años y a la eliminación efectiva de las prácticas de elusión. En consecuencia, y como se explica en el considerando 41, las importaciones chinas se redujeron durante el mismo período. Las importaciones procedentes de la India, el otro tercer país conocido que produce cumarina, se limitaron a las indicadas en el compromiso.
d) Existencias
(47)
El nivel de existencias de la industria de la Comunidad disminuyó durante el período considerado.
e) Cuotas de mercado
(48)
La cuota de mercado de la industria de la Comunidad aumentó durante el período considerado. Como se explica en los considerandos 41 y 42, la eficacia de las medidas en vigor permitió a la industria de la Comunidad recuperar cuotas de mercado. El incremento en 22 puntos porcentuales de la cuota de mercado durante el período considerado obedece claramente a la eliminación de las prácticas de elusión.
f) Precios
(49)
El precio de venta medio neto de la cumarina en el mercado comunitario se redujo en un 10 % en 2004 en comparación con los precios de 2003. Después de 2004, los precios se recuperaron paulatinamente pero no llegaron a alcanzar los de 2003 durante el PIR. Hasta la fecha no se ha producido la plena recuperación de precios que cabía esperar.
(50)
La situación de los precios refleja la intensa presión que ejercen las importaciones procedentes de China. Durante el período considerado, los precios cif medios de las importaciones procedentes de China se mantuvieron constantemente a un nivel muy inferior al de los precios de la industria de la Comunidad. Con las medidas en vigor, durante el PIR, la cumarina originaria de China se vendió a los mismos precios que la de la industria de la Comunidad. Para ello, los precios de las exportaciones chinas han servido de límite, obligando a la industria de la Comunidad a adaptar sus precios en consecuencia. Esto ha provocado un hundimiento de los precios de la industria de la Comunidad, que muestra un bajo nivel de rentabilidad.
(51)
A efectos de determinar la continuación de la subcotización de la cumarina originaria de China, se compararon los precios de fábrica de la industria de la Comunidad a clientes no vinculados con los precios cif de importación en frontera de la Comunidad mediante los datos del código NC, tal como se explica en el considerando 23. La comparación mostró que, si bien los precios se acercaban al precio no perjudicial establecido para la industria de la Comunidad, las importaciones no subcotizaban los precios de la industria de la Comunidad.
Cuadro 4
2003
2004
2005
2006
PIR
Existencias
100
50,3
31
20,9
3,7
Cuotas de mercado de la I.C.
100
98
136,5
149,3
148
Precios
100
90,4
93,7
96,6
97,3
g) Rentabilidad
(52)
La rentabilidad respecto a las ventas del producto afectado a clientes no vinculados de la Comunidad parece ligeramente positiva durante el PIR. Se mantuvo negativa a partir de 2004 con una ligera mejora desde 2006. Este nivel de rentabilidad obedece en parte a los bajos precios de ventas, como se indica en los considerandos 49 y 50, junto con un incremento del coste, especialmente del precio de las materias primas. La mejora de la productividad solo pudo compensar parcialmente el impacto negativo de estos elementos en la rentabilidad. En conjunto, el beneficio se situó muy por debajo del beneficio normal para todo el período considerado.
h) Flujo de caja y capacidad de reunir capital
(53)
La evolución del flujo de caja generado por la industria de la Comunidad en relación con las ventas del producto afectado en el mercado de la UE se refleja en la evolución de la rentabilidad. Cabe observar que, si bien el flujo de caja fue bajo, mantuvo unos valores positivos durante el período considerado.
(54)
La investigación mostró que la industria de la Comunidad no experimenta dificultades para reunir capital y que el gasto de capital fue muy limitado durante el período considerado. No obstante, la capacidad de reunir capital no debe considerarse un indicador significativo para esta investigación, dado que la industria de la Comunidad está constituida por un amplio grupo de empresas cuya producción de cumarina solo representa una parte reducida de su producción total. La capacidad de reunir capital está ligada estrechamente al rendimiento de todo el grupo, más que al resultado individual del producto afectado.
i) Empleo, productividad y remuneraciones
(55)
El empleo en la industria de la Comunidad disminuyó durante el período considerado, en especial a partir de 2004 en adelante. Esta disminución está relacionada con la reorganización del proceso de producción de cumarina emprendida por la industria de la Comunidad. La productividad de la industria de la Comunidad, medida como volumen de producción por persona empleada, aumentó notablemente durante el período de investigación.
(56)
Los costes salariales en su conjunto se redujeron como consecuencia directa de la reorganización indicada en el considerando 55. El salario medio por empleado se mantuvo al mismo nivel durante el período considerado.
Cuadro 5
2003
2004
2005
2006
PIR
Trabajadores
100
86
61
57
57
Salarios
100
89,6
65,5
63,4
63,4
Productividad
100
76,4
111,8
129,4
135,3
j) Inversión y rendimiento de las inversiones
(57)
Durante el período de investigación, el nivel de inversiones alcanzó su punto álgido en 2004, y desde entonces empezó a descender. En las actuales condiciones del mercado, la industria de la Comunidad está más preocupada por mantener el equipo de producción actual que por ampliar la capacidad de producción.
(58)
Bajo este prisma, el rendimiento de las inversiones expresado como la relación entre el beneficio neto de la industria de la Comunidad y el valor contable neto de sus activos fijos se refleja en la tendencia de rentabilidad, como se explica en el considerando 52.
k) Crecimiento
(59)
Como se explica a partir del considerando 36, el volumen de ventas de la industria de la Comunidad en el mercado de la UE se ha incrementado notablemente, lo que ha permitido a esta industria recuperar una cuota de mercado significativa.
l) Magnitud del margen de dumping
(60)
En el análisis relativo a la magnitud del margen de dumping, se tiene en cuenta que existen medidas en vigor encaminadas a eliminar el dumping. No obstante, dado el volumen de importaciones durante el PIR, junto con el nivel significativo de dumping detectado (véase el considerando 28), su efecto en la situación de la industria de la Comunidad no puede considerarse insignificante.
m) Recuperación de los efectos de prácticas de dumping anteriores
(61)
Sin embargo, debe tomarse también en consideración que, a pesar de las medidas antidumping introducidas en 2002, la industria de la Comunidad no pudo recuperarse del dumping anterior, debido a las prácticas de elusión constatadas, contra las cuales solo se adoptaron medidas en 2004 y 2006. Antes de que el Consejo impusiera medidas antielusión a la India, Tailandia, Indonesia y Malasia, y la Comisión aceptara el compromiso en 2005, el elevado nivel de importaciones procedentes de estos cuatro países impidió a la industria de la Comunidad recuperarse de los efectos del dumping.
4. Conclusión sobre la situación en el mercado comunitario
(62)
La imposición de medidas antidumping a las importaciones de cumarina originarias de la República Popular China y la ampliación de las medidas a los países en los que se detectaron prácticas de elusión tuvo un efecto positivo sobre la industria de la Comunidad, que pudo recuperarse parcialmente de su precaria situación económica. Los esfuerzos constantes realizados por la industria de la Comunidad en lo referente al recorte de gastos y el aumento de la productividad por trabajador solo bastaron para contrarrestar el incremento de los precios de las materias primas y la bajada de los precios de ventas en el mercado comunitario.
(63)
Las prácticas de elusión de los productores chinos, como se explica en el considerando 33, permiten concluir que los productores exportadores chinos están muy interesados en entrar en el mercado comunitario.
(64)
Teniendo en cuenta el análisis anterior, la situación de la industria de la Comunidad sigue siendo precaria si bien las medidas han permitido limitar los efectos perjudiciales del dumping. Ahora bien, cualquier incremento de las importaciones a precios sujetos a dumping agravaría con toda probabilidad la situación y echaría por tierra todos los esfuerzos realizados por la industria de la Comunidad que, sin duda, se vería obligada a abandonar la producción de cumarina.
F. PROBABILIDAD DE REAPARICIÓN DEL PERJUICIO
1. Probabilidad de reaparición del perjuicio
(65)
Por lo que se refiere al probable efecto de la expiración de las medidas vigentes en la industria de la Comunidad, se consideraron los siguientes factores, teniendo en cuenta los elementos resumidos en los considerandos 28 a 34.
(66)
La industria de la Comunidad ha incrementado el volumen de sus ventas en el mercado comunitario gracias a las medidas vigentes. Los datos muestran claramente que la cuota de mercado de la industria de la Comunidad ha aumentado significativamente en un mercado donde el consumo se redujo en un 8 % durante el período considerado. No obstante, la industria de la Comunidad sigue padeciendo un descenso de los precios.
(67)
Como se ha explicado anteriormente en el considerando 38, mientras que el consumo bajó en un 8 %, la previsión de consumo mundial de cumarina, si bien sujeta en cierta medida a las tendencias de la moda, no se prevé que varíe en gran medida. A falta de medidas, hay indicios claros de que continuarán las importaciones de China en cantidades significativas a precios objeto de dumping. Por añadidura, la gran capacidad de producción por explotar de China sugiere que muy probablemente los volúmenes de importación a la Comunidad aumentarían si se derogaran las medidas.
(68)
La ampliación de las medidas tras los procedimientos antielusión fue muy efectiva para detener las prácticas de elusión del producto afectado originario de la República Popular China pero enviado desde la India, Tailandia, Indonesia y Malasia. Es probable que los productores exportadores chinos tengan que mantener sus prácticas agresivas de precios en la Comunidad para compensar la cuota de mercado perdida cuando se frenó la elusión.
(69)
Como se concluye en el considerando 29, la investigación ha mostrado que los exportadores chinos tendrían un claro incentivo para enviar grandes volúmenes a la Comunidad si las medidas dejaran de tener efecto. Esto permitiría a los exportadores chinos utilizar parte de su exceso de capacidad.
(70)
La probabilidad de que esto ocurra se ve reforzada por el hecho de que los precios en la Comunidad son superiores a los precios de exportación chinos a otros terceros países. Esto animaría sin duda a los productores chinos a incrementar sus actividades en el mercado comunitario.
(71)
El aumento de las importaciones a precios inferiores, probable consecuencia de la supresión de las medidas, también perjudicaría posiblemente en gran medida a la industria de la Comunidad. Dichas circunstancias empujarían a la industria de la Comunidad a elegir entre sumarse a la reducción de precios para mantener la cuota de mercado, o mantener los precios de venta en su nivel actual a cambio de perder clientes y, a la postre, ventas. En el primer caso, la industria de la Comunidad tendría que operar con pérdidas, y en el segundo caso la pérdida de ventas conduciría finalmente a un incremento de los costes, con las consiguientes pérdidas.
(72)
Por lo tanto, si, tal como se prevé, aumentan las importaciones en caso de que concluyan las medidas, la investigación ha mostrado una gran probabilidad de que reaparezca el perjuicio para la ya precaria industria de la Comunidad. En definitiva, resultaría inviable para la industria de la Comunidad continuar con la producción de cumarina.
G. INTERÉS COMUNITARIO
1. Introducción
(73)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, la Comisión examinó si la prórroga de las medidas antidumping vigentes iría en contra del interés general de la Comunidad. La determinación del interés comunitario se basó en una estimación de los diversos intereses implicados, es decir, los de la industria de la Comunidad, los importadores/comerciantes y los usuarios de cumarina. A fin de evaluar la probable incidencia de una continuación o derogación de las medidas, la Comisión solicitó información de todas las partes interesadas mencionadas anteriormente.
(74)
En este contexto, se examinó si, independientemente de las conclusiones sobre la probabilidad de continuación del dumping o reaparición del perjuicio, existían razones de peso que llevaran a concluir que a la Comunidad no le interesa el mantenimiento de las medidas en este caso concreto.
2. Interés de la industria de la Comunidad
(75)
Al único importador comunitario le interesaría claramente seguir produciendo cumarina.
(76)
También se considera que, si se derogan las medidas antidumping, es probable que se repita y aumente el dumping, con un deterioro continuo de la situación de la industria de la Comunidad, hasta el punto de llevarla a una desaparición segura.
(77)
En conjunto, cabe concluir que el mantenimiento de las medidas redundaría claramente en favor de la industria de la Comunidad.
3. Interés de los importadores y de los usuarios
(78)
Se entró en contacto con trece importadores y diez usuarios industriales a los que se enviaron cuestionarios. Los servicios de la Comisión recibieron cuatro respuestas de empresas que aceptaron cooperar.
(79)
De las cuatro respuestas, un importador manifestó su oposición a las medidas, dado que su principal preocupación era el precio al comprar el producto afectado. No obstante, esta empresa también afirmó que la incidencia del coste de la cumarina en su coste total de producción era muy limitada.
(80)
Sin bien el producto afectado se utiliza en otras industrias, donde a menudo no puede sustituirse, su importancia en la composición del producto acabado es muy limitada en cantidades y precios, inferior en la mayoría de los casos al 1 %. La incidencia del derecho en el usuario, así como en el consumidor final, es por lo tanto escasa.
(81)
Algunos usuarios afirmaron que preferían con mucho la cumarina de origen comunitario por sus ventajas cualitativas. Estos usuarios se verían gravemente afectados si la industria de la Comunidad detuviera su producción debido a la derogación de las medidas.
(82)
Al analizar el interés comunitario, se debe prestar especial atención a la necesidad de eliminar los efectos distorsionadores sobre el comercio derivados del dumping y restablecer una competencia efectiva. En este sentido, cabe observar que el mercado mundial de cumarina está muy concentrado en unos pocos productores. Los más importantes están situados en China y en la Comunidad. Esto hace que sea importante salvaguardar varias fuentes de suministro (incluida la industria de la Comunidad). Además, cabe también recordar que el propósito de las medidas antidumping no es restringir el suministro procedente de fuentes extracomunitarias, y que la cumarina originaria de China puede seguir importándose en la Comunidad en cantidades suficientes.
(83)
Las consideraciones anteriores, junto con el bajo nivel de cooperación, confirman que los importadores y los usuarios no sufrieron ningún efecto negativo sustancial en su situación económica a consecuencia de las medidas actualmente en vigor. Por añadidura, la investigación no ha mostrado que cualquier efecto negativo de este tipo pudiera agravarse si se prorrogaran las medidas.
4. Conclusión sobre el interés de la Comunidad
(84)
Teniendo en cuenta todos los factores mencionados, se concluye que no existen razones convincentes para pensar que la prórroga de las medidas sería contraria al interés comunitario.
H. MEDIDAS ANTIDUMPING
(85)
Se informó a todas las partes de los principales hechos y consideraciones en los que se tiene intención de basar la recomendación de mantener las medidas vigentes. También se les concedió un plazo para presentar sus observaciones tras la comunicación de la información.
(86)
Se deduce de lo anterior que deben mantenerse las medidas antidumping actualmente en vigor respecto a las importaciones de cumarina originarias de la República Popular China.
(87)
Como se destaca en el considerando 1, los derechos antidumping sobre las importaciones del producto afectado originario de la República Popular China se han ampliado para incluir, además, las importaciones de cumarina procedentes de la India, de Tailandia, de Indonesia o de Malasia, tanto si se declara originaria de la India, de Tailandia, de Indonesia o de Malasia como si no. El derecho antidumping que debe mantenerse sobre las importaciones del producto afectado, debe continuar ampliándose a las importaciones de cumarina procedentes de la India, de Tailandia, de Indonesia o de Malasia, tanto si se declara originaria de la India, de Tailandia, de Indonesia o de Malasia como si no. El productor exportador indio mencionado en el considerando 2 que quedó exento de las medidas sobre la base de un compromiso aceptado por la Comisión, también debería quedar exento de las medidas que impone el presente Reglamento según las mismas condiciones.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de cumarina del código ex 2932 21 00 (código TARIC 2932210019) originarias de la República Popular China.
2. El tipo del derecho aplicable se establece en 3 479 EUR por tonelada.
3. El derecho antidumping definitivo de 3 479 EUR por tonelada sobre las importaciones de cumarina originaria de la República Popular China se amplía a las importaciones del mismo producto mencionado en el apartado 1 procedentes de la India, de Tailandia, de Indonesia o de Malasia, tanto si se declara originario de la India, de Tailandia, de Indonesia o de Malasia como si no (códigos TARIC 2932210011, 2932210015 y 2932210016).
Artículo 2
1. Las importaciones declaradas para su despacho a libre práctica quedarán exentas del derecho antidumping impuesto por el artículo 1 siempre que las hayan producido empresas cuyos compromisos haya aceptado la Comisión y cuyos nombres aparezcan recogidos en la decisión pertinente de la Comisión, en la versión modificada, y se hayan efectuado de conformidad con dicha decisión.
2. Las importaciones mencionadas en el apartado 1 estarán exentas del derecho antidumping a condición de que:
a)
en el momento de presentar la declaración de despacho a libre práctica, se presente a las autoridades aduaneras de los Estados miembros una factura comercial que contenga al menos los elementos recogidos en el anexo, y que
b)
las mercancías declaradas y presentadas en aduana correspondan exactamente a la descripción de la factura comercial.
Artículo 3
A menos que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 4
En caso de que las mercancías hayan sufrido daños antes del despacho a libre práctica y, en consecuencia, el precio pagado o por pagar se calcule proporcionalmente a efectos de determinar el valor en aduana, de conformidad con el artículo 145 del Reglamento (CEE) no 2454/93 de la Comisión (8), el importe del derecho antidumping, calculado sobre la base de los importes indicados anteriormente, se reducirá en un porcentaje correspondiente al prorrateo del precio pagado o por pagar.
Artículo 5
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Luxemburgo, el 29 de abril de 2008.