ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 20. prosince 2006
o státní podpoře C 12/05 (ex N 611/03), kterou hodlá Německo poskytnout společnosti e-glass AG
(oznámeno pod číslem K(2006) 6587)
(Pouze německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2007/656/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,
s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,
s ohledem na nařízení Rady (ES) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (1), zejména s ohledem na článek 9 uvedeného nařízení,
po výzvě adresované zúčastněným stranám, aby se k věci vyjádřily v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2), a s ohledem na jejich stanoviska,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
(1)
Dopisem ze dne 15. prosince 2003, který byl zaregistrován dne 18. prosince 2003, oznámilo Německo Komisi plánovanou investiční podporu ve prospěch společnosti e-glass AG, Osterweddingen, (N 611/03) čímž splnilo oznamovací povinnost ohledně velkých jednotlivých projektů ve víceodvětvovém rámci regionální podpory pro velké investiční projekty z roku 1998 (dále jen „VOR 1998“) (3). Komise si dne 23. ledna a 27. února 2004 vyžádala doplňující informace. Německo podalo požadované informace dopisem ze dne 13. února 2004 zaregistrovaným téhož data a dopisem ze dne 4. března 2004 zaregistrovaným téhož data.
(2)
Dne 20. dubna 2004 schválila Komise pod spisovou značkou C (2004) 1350 v konečném znění míru podpory oznámenou podle VOR 1998 ve prospěch společnosti e-glass AG.
(3)
Dopisem ze dne 25. října 2004, který byl zaregistrován dne 26. října 2004 sdělilo Německo Komisi, že část informací o vlastnících společnosti e-glass AG obsažených v původním oznámení byla nesprávná, a požádalo Komisi o změnu rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004.
(4)
Dopisem ze dne 8. února 2005, který byl zaregistrován dne 9. února 2005, předalo Německo doplňující informace.
(5)
Dopisem pod spisovou značnou D/51447 ze dne 24. února 2005 poskytla Komise Německu příležitost předložit stanovisko k záměru Komise zrušit rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 a zahájit formální vyšetřovací řízení. Německo předložilo své stanovisko dopisem ze dne 4. března 2005, který byl zaregistrován dne 8. března 2005.
(6)
Dopisem ze dne 20. dubna 2005, pod spisovou značkou C(2005) 1114 v konečném znění, informovala Komise Německo, že rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně podpory ve prospěch společnosti e-glass AG. Rozhodnutí Komise zahájit řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily své připomínky.
(7)
Německo předložilo své stanovisko dopisem ze dne 7. června 2005, který byl zaregistrován dne 9. června 2005.
(8)
Komise obdržela stanovisko zainteresovaných stran dopisem ze dne 3. října 2005, který byl zaregistrován dne 4. října 2005, dopisem ze dne 7. října 2005, který byl zaregistrován dne 10. října 2005 a dopisem ze dne 10. října 2005, který byl zaregistrován téhož data. Komise předala stanovisko Německu a poskytla mu možnost se k němu vyjádřit. Německo předalo své stanovisko dopisem ze dne 22. listopadu 2005, které bylo zaregistrováno dne 25. listopadu 2005.
2. POPIS OPATŘENÍ PODPORY
(9)
Německo zamýšlí udělit regionální investiční podporu akciové společnosti e-glass AG (dále jen „e-glass“) na zřízení nové výrobny plaveného skla pro další zpracování v Sasku-Anhaltsku.
2.1 Příjemce a změna vlastnické struktury
(10)
Předmětem podnikání společnosti e-glass je podle zápisu v rejstříku „výroba, zušlechťování a prodej plochého skla všeho druhu“.
(11)
Dne 15. prosince 2003 byla oznámena tato struktura podílů:
-
Luxfinpart S.A., Lucembursko s podílem [...] (5) %,
-
Semco Glaskooperation GmbH („Semco“), Německo s podílem [...],
-
Advokát Heckmann s podílem [...] jakožto svěřenský správce německého podniku („zřizovatel svěřenství“).
V případě společnosti Luxfinpart S.A. založené v roce 1997 se jedná o investiční společnost, pro niž se oznámený záměr jevil v okamžiku oznámení jako čistá finanční investice.
V případě společnosti Semco založené v roce 1997 se jedná o dalšího zpracovatele plaveného skla. Společníky jsou subjekty Sawatzki GmbH & Co. Vermögensanlage KG a Hermann Schüler GmbH & Co. KG, každý s podílem [...].
Zřizovatelem svěřenství je [...], který provádí další zpracování a čeření skla a plaveného skla. Podíly zřizovatele svěřenství na společnosti se nacházejí v [...] a ve vlastnictví [...].
(12)
Dopisem ze dne 25. října 2004 upozornilo Německo Komisi na to, že oznámení obsahuje nesprávné údaje o jednom z vlastníků společnosti e-glass a o jeho činnosti na trhu s plaveným sklem (6).
(13)
Dopisem ze dne 8. února informovalo Německo Komisi o změně vlastnické struktury společnosti e-glass, která je účinná od 21. prosince 2004. Komisi bylo sděleno, že společnost Luxfinpart S.A. prodala své podíly společnosti Trösch Holding GmbH, Bad Krozingen, Německo („Trösch“). Trösch kromě toho zakoupil [...], takže jeho podíl ve společnosti e-glass činí [...] .
(14)
Trösch je německá holdingová společnost skupiny Trösch, jejíž sídlo se nachází v Bernu ve Švýcarsku. Trösch je většinovým společníkem společností Euroglas S.A., Hombourg (Francie) a Euroglas GmbH, Haldensleben (Německo). Skupina Trösch vyrábí plavené sklo a vyvíjí rovněž činnost v oboru zpracování plaveného skla.
(15)
Advokát Heckmann, který působí jako zřizovatel svěřenství německého podniku, převedl s účinkem od 21. prosince 2004 své podíly na společnost AD Augento GmbH, Stuttgart (Německo) („AD-GmbH“). [...] (7).
(16)
Po transakci ze dne 21. prosince 2004 má vlastnická struktura společnosti e-glass následující podobu:
-
Trösch
[...] %
-
[...]
[...] %
-
Třetí vlastník (držbu podílů má v rámci svěřenského vztahu společnost AD-GmbH)
[...] %
2.2 Záměr
(17)
Záměr je prováděn v obci Sülzetal-Osterweddingen v podporované oblasti podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES. Maximální regionální míra hrubé podpory činí 28 % nebo ve výjimečných případech 35 % pro velké podniky (8). Počátkem investičních projektů byl 15. duben 2003, termínem dokončení měl být 31. prosinec 2005. Žádost o podporu byla podána před počátkem realizace záměru.
(18)
Záměrem byla stavba nového závodu na výrobu plaveného skla pro další zpracování. Plavené sklo je zdaleka nejobvyklejším druhem plochého skla; dalšími druhy plochého skla jsou např. lité sklo, zrcadlové sklo a tabulové sklo (angl. „sheet glass“). Na plavené sklo připadá v celosvětovém měřítku podíl více než 80 % celkové výroby plochého skla (9). V EHP převyšuje podíl plaveného sklo s největší pravděpodobností významně hodnotu 80 %. Trh plaveného skla se obecně dělí na dva stupně: výrobu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) a zpracování plaveného skla (stupeň 2).
(19)
Pro výrobu surového plaveného skla se nejprve vyrobí nekonečný skleněný pás, přičemž sklovina vtéká na vrstvu roztaveného cínu. Tím se docílí naprosto rovných povrchů skleněných tabulí. Po vychlazení se sklo nařeže a je připraveno k expedici. Surové plavené sklo se zpravidla dále zpracovává (zušlechťuje) a používá se všude tam, kde je zapotřebí plochého skla, zejména ve stavebnictví a při výrobě vozidel.
(20)
Nový závod bude první výrobnou plochého skla společnosti e-glass. Výroba měla být zahájena v [...] a v [...] měl být závod schopen plné produkce. Po ukončení zahajovací fáze [...] má předpokládaná roční kapacita činit přibližně [...] tun (brutto) plaveného skla pro další zpracování.
(21)
Způsobilé náklady projektu činí 121 milionů EUR a lze je rozdělit takto:
Položka
Způsobilé náklady v eurech
Pozemky
[...]
Budovy
[...]
Vnější zařízení
[...]
Stroje a zařízení
[...]
Nehmotné statky (Software)
[...]
Celkem
121 000 000
(22)
Podle oznámení projekt přímo přispěje k vytvoření 186 pracovních míst včetně 10 pracovních míst pro osoby v učebním poměru. Kromě toho se očekává, že v podporovaném regionu samotném a v regionech, které s ním hraničí, nepřímo vznikne 358 pracovních míst (na úrovni NUTS II).
2.3 Míra podpory
(23)
Německo zažádalo o schválení plánované podpory s hrubou mírou dosahující až 35 % celkových způsobilých nákladů ve výši 121 milionů EUR.
2.4 Opatření podpory
(24)
Podpora ve prospěch společnosti e-glass zahrnuje
-
investiční příspěvek na základě rámcového plánu společného úkolu Spolku a spolkových zemí „Zlepšení regionální hospodářské struktury“ ve spojení s 32. rámcovým plánem Spolku a spolkových zemí. Příslušná ustanovení 32. rámcového plánu společného úkolu jsou stejná jako ustanovení předchozího, 31. ámcového plánu společného úkolu, který Komise schválila do konce roku 2006 (10),
-
investiční příplatek na základě zákona o investičních příplatcích z roku 1999, který byl Komisí schválen pro výrobu nebo nákup investičního majetku hodnot, pokud byly realizovány před rokem 2005 a ve spojení s určitým investičním záměrem (11). Německo si vyhradilo užití možné následné úpravy k doplnění zákona o investičních příspěvcích z roku 1999,
-
ručení za bankovní úvěr na základě úpravy podpor schválené v roce 1991 (12).
(25)
Německo potvrdilo, že byly dodrženy podmínky schválené mapy regionální podpory a výše zmíněných schválených úprav podpor (13).
3. ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
3.1 Nesprávné údaje
(26)
Dopisem ze dne 25. října 2004 informovalo Německo Komisi, že některé údaje podané v původním oznámení o vlastnících společnosti e-glass byly nesprávné. Německo a obchodní vedení společnosti e-glass tvrdí, že si toho nebyly vědomy až do okamžiku, kdy Komise vydala své rozhodnutí.
(27)
Nové informace se týkají jednoho z vlastníků společnosti e-glass (Luxfinpart S.A.) a jeho činnosti na zpracovatelském trhu (stupeň 2). V původním oznámení byly uvedeni tři vlastníci, z nichž dva již byli činní na zpracovatelském trhu (stupeň 2), zatímco třetí vlastník byl považován pouze za investora (Luxfinpart S.A.), který nevyvíjí činnost na trhu výroby plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) ani na zpracovatelském trhu (stupeň 2). Podle správných informací podaných Německem dopisem ze dne 25. října 2004 byli všichni tři vlastníci společnosti e-glass v okamžiku oznámení činní na zpracovatelském trhu (stupeň 2).
(28)
Od března 2003 udržovala společnost Luxfinpart S.A. obchodní vztahy se společností [...]. [...] podniká v oblasti zpracování plaveného skla (stupeň 2). Společnost [...] nesla hospodářské riziko podílu společnosti Luxfinpart ve společnosti e-glass. Zároveň se [...] smluvně zavázala odebrat [...] % objemu výroby společnosti e-glass.
3.2 Důsledky nesprávných informací pro posouzení
(29)
V původním rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 byl trh plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) definován jako relevantní. Třebaže dva ze tří vlastníků společnosti e-glass byli činní na zpracovatelském trhu (stupeň 2), předalo Německo důkazní prostředky, jež Komisi umožnily závěr, že se analýza může omezit na trh stupně 1.
(30)
Komise měla k dispozici kopie návrhů smluv mezi společností e-glass a jistým nezávislým odběratelem. Ze smlouvy s nezávislým odběratelem vyplývalo, že pro něj platí tytéž podmínky a modality jako pro vlastníky - odběratele. Proto byl nasnadě závěr, že s vlastníky - odběrateli a dalšími odběrateli činnými na následném trhu bylo nakládáno stejně, takže by podpora neměla žádný vliv na zpracovatelské trhy a Komise by nemusela zahrnout zpracovatelský trh (stupeň 2) do definice relevantního trhu. Dále byla uplatněna premisa, že trhy výroby (stupeň 1) a zpracování (stupeň 2) procházejí týmž vývojem, neboť plavené sklo je nejdůležitějším polotovarem pro zpracovatelský trh.
(31)
Informace předložené Německem dne 25. října 2004 však ukázaly, že výše zmíněná smlouva nebyla oproti informaci obsažené v oznámení uzavřena s nezávislým odběratelem, nýbrž se subjektem, který byl v okamžiku oznámení jedním z nepřímých vlastníků společnosti e-glass, totiž se společností [...], která vyvíjí podnikatelskou činnost v oblasti zpracování plaveného skla (stupeň 2).
Proto již nebyl udržitelný závěr, že by podpora na zpracovatelský trh (stupeň 2) neúčinkovala narušujícím způsobem, a že by tudíž Komise nemusila přihlédnout k vývoji na zpracovatelském trhu. Z nových informací vyplývá, že Komise musí při posouzení slučitelnosti opatření podpory brát v úvahu zpracovatelský trh (stupeň 2) .
(32)
Jelikož nesprávné informace ovlivnily základ pro vymezení relevantního trhu, popřípadě relevantních trhů, a tudíž měly vliv na faktor hospodářské soutěže a v konečném důsledku i na přípustnou maximální míru podpory podle VOR 1998, je třeba nesprávné informace považovat za rozhodující činitel pro rozhodnutí ve smyslu článku 9 nařízení (ES) č. 659/1999.
(33)
Podle článku 9 nařízení (ES) č. 659/1999 „Komise může poté, co poskytla dotyčnému členskému státu příležitost předložit své připomínky, zrušit […] rozhodnutí, pokud bylo založeno na nesprávných informacích, které byly rozhodujícím faktorem pro rozhodnutí. Před zrušením rozhodnutí a přijetím nového rozhodnutí zahájí Komise formální vyšetřovací řízení podle čl. 4 odst. 4 […].“
(34)
Před zrušením původního rozhodnutí, které spočívalo na nesprávných informacích, jež představovaly rozhodující faktor pro rozhodnutí, a před vydáním nového rozhodnutí zahájila Komise - podle článku 9 nařízení (ES) č. 659/1999 - dne 20. dubna 2005 formální vyšetřovací řízení.
4. STANOVISKO ZAINTERESOVANÝCH STRAN
(35)
Po výzvě k předložení stanoviska podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES obdržela Komise stanoviska od tří soutěžitelů.
(36)
První zainteresovaná strana, Společnost Saint-Gobain, zastává názor, že Komise nesmí nechat bez povšimnutí vývoj na trhu, který jí byl znám v okamžiku vydání rozhodnutí o slučitelnosti státní podpory podle článku 87 Smlouvy o ES a podle VOR 1998. Komise tudíž nesmí v tomto formálním vyšetřovacím řízení založit své posouzení pouze na středním ročním přírůstku viditelné spotřeby v období let 1997 až 2002. Podle názoru společnosti Saint-Gobain musí Komise vzhledem k nesprávným informacím obsaženým v oznámení vzít nyní za základ období let 1999 až 2004 jakožto relevantní období pro zjištění míry podpory.
(37)
Podle společnosti Saint-Gobain byl střední přírůstek viditelné spotřeby plaveného skla pro další zpracování v posledních pěti letech negativní (1999-2004: -0,62 %) a tudíž je nutno tento trh definovat jako „trh, který se absolutně zmenšuje“ ve smyslu bodu 7.8 VOR 1998.
(38)
Společnost Saint-Gobain zastávala dále názor, že Komise - již při vydání rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 - měla vzít nutně v úvahu prognózy růstu, zejména proto, že naznačovaly významnou změnu středního přírůstku viditelné spotřeby. Společnost Saint-Gobain upozorňuje, že Komise sama požaduje od oznamujícího členského státu odhady a prognózy vývoje viditelné spotřeby daného produktu za tři účetní období následující po oznámení (srov. bod 5.4.2. části 5 přílohy VOR 1998).
(39)
Podle společnosti Saint-Gobain by měl relevantní trh zahrnout trh zpracovaného skla (stupeň 2). V této věci však je relevantní jen část celkového trhu zpracovaného skla. Společnost Saint-Gobain nejprve rozlišuje mezi trhy automobilového skla a běžného skla (stavební sklo), neboť podle jejího názoru se technologie výroby automobilového skla, jakož i zákaznická základna a způsob marketingu a prodeje automobilového skla zásadně liší od technologie, zákaznické základny a způsobu marketingu a prodeje skla užívaného ve stavebnictví. Tento podnik pak dále rozděluje odvětví stavebního skla na čtyři zvláštní trhy: i) tabule izolačního skla (dvojí a vícenásobné zasklení), ii) tvrzené sklo (bezpečnostní sklo) iii) vrstvené (lepené) sklo (bezpečnostní sklo) a iv) stříbřené sklo (zrcadla). Jelikož sklo ke zhotovování tabulí izolačního skla (dvojí zasklení) představuje z kvantitativního hlediska zhruba 80 % spotřeby plaveného skla v běžném obchodě (bez automobilových aplikací) je podle názoru společnosti Saint-Gobain trh tabulí izolačního skla v dané věci primárním relevantním trhem.
(40)
Ohledně zeměpisného rozšíření uvedených trhů argumentuje společnost Saint-Gobain, že trhy stříbřeného skla (zrcadla) a vrstveného (lepeného) je třeba pokládat za trhy zahrnující celé Společenství. Pro trhy ostatních výrobků, zejména tvrzeného skla a tabulí izolačního skla zřejmě neexistují jasné indikátory existence trhu přítomného v celé EU. Podle všeho se u odpovídajících trhů jedná spíše o národní nebo dokonce regionální trhy, což v podstatě vyplývá z vyšších dopravních nákladů. Při současných cenách dvojitých tabulí nedovolují vysoké dopravní náklady dopravu na větší vzdálenosti a - pokud je to společnosti Saint-Gobain známo - všichni výrobci dodávají odběratelům tabule izolačního skla do vzdálenosti zhruba 250 km až 300 km od výrobního závodu. Proto by se mělo podle společnosti Saint-Gobain vycházet u tabulí izolačního skla z národních, popřípadě i z regionálních trhů.
(41)
Společnost Saint-Gobain se vyjadřuje i k hodnocení odhadovaného počtu nových pracovních míst vytvořených díky daným investicím. Společnost Saint-Gobain poukazuje na to, že plánovaný závod na výrobu plaveného skla v Osterweddingen leží ve vzdálenosti 40 km od již existujícího závodu na výrobu plaveného skla, jejž provozuje Euroglas. Jedním ze tří vlastníků podílů ve společnosti Euroglas je společnost Trösch. Díky možným synergiím mezi těmito dvěma výrobními závody a vzhledem ke skutečnosti, že je nový závod společnosti e-glass vybaven nejmodernější technikou, bude společnost e-glass podle výpovědi společnosti Saint-Gobain potřebovat pro svůj závod pravděpodobně méně než 120 pracovníků (včetně osob v učebním poměru).
(42)
Druhá zainteresovaná strana, […] (14), předložila aktualizované číselné údaje ohledně trhu plaveného skla pro další zpracování (Společenství, objem a hodnota), jež Komise použila ve svém rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004. Dále byl vysloven názor, že Komise musí brát zřetel na situaci na německém trhu. Předkládá proto údaje o objemu a hodnotě celkové spotřeby plaveného skla pro další zpracování v Německu (2001-2004).
(43)
Druhá zainteresovaná strana dále poznamenává, že je mimořádně obtížné získat aktuální čísla o objemu a hodnotě celkové spotřeby plaveného skla pro další zpracování v e Společenství, že však tato čísla odrážejí trend v odvětví plaveného skla pro další zpracování. Zdůrazňuje, že trend reflektovaný údaji o odvětví plaveného skla pro další zpracování odpovídá trendu na trhu zpracovaného skla, jelikož je plavené sklo pro další zpracování bez výjimky dále zpracováváno a kolísání mezi vývozem a dovozem zpracovaného skla ze Společenství a do Společenství lze pominout.
(44)
Druhá zainteresovaná strana se vyjadřuje též k tomu, jak Komise vyhodnotila faktor „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“. Za prvé tvrdí, že bylo stavbou srovnatelného výrobního závodu na výrobu plaveného skla společnosti Trösch v Hombourgu ve Francii vytvořeno 168 nových pracovních míst. Za druhé poznamenává, že společnost Trösch poskytuje společnosti e-glass administrativní, technickou, obchodní a jinou pomoc a může podpořit vedení závodu a nabídnout školení. Z tohoto důvodu bude počet nových pracovních míst v rámci záměru společnosti e-glass dokonce nižší než 168.
(45)
Třetí zainteresovaná strana, společnost Pilkington, zaujímá stanovisko k referenčnímu období, jež musí být zohledněno při výpočtu faktoru hospodářské soutěže. Podle jejího názoru Komise nyní nepokračuje v původním šetření, nýbrž provádí nové šetření. Komise je zároveň povinna vzít v úvahu nejnovější údaje, jež jsou k dispozici. Proto je třeba vzít za základ vyhodnocení pětileté období od roku 1999 do roku 2004.
(46)
Společnost Pilkington dále tvrdí, že relevantním trhem výrobků je trh zpracovaného skla pro běžný obchod, nikoli pro automobilové aplikace. Na tento trh připadá zdaleka největší podíl izolačního tabulového skla. Podle společnosti Pilkington nezahrnuje zeměpisné rozšíření relevantního trhu zpracovaného skla (stupeň 2) celé Společenství, nýbrž jen Německo (případně nanejvýše Německo a bezprostředně sousedící oblasti).
5. STANOVISKO NĚMECKA
(47)
Německo zaujalo dopisem ze dne 7. června 2005, který byl zaregistrován dne 9. června 2005, stanovisko k rozhodnutí o zahájení řízení.
(48)
Ohledně časového období relevantního pro analýzu sdílí Německo stanovisko Komise obsažené v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 20. dubna 2005, že je třeba zohlednit údaje z období let 1997 až 2002 jelikož se jedná o nejnovější údaje, jež byly k dispozici k okamžiku oznámení.
(49)
Německo navrhuje rozdělit trh stupně 2 na trh bezpečnostního skla (ESG a VSG), trh vícevrstvého sklo a trh technického skla. Bezpečnostní sklo (ESG a VSG) se užívá v automobilovém průmyslu i ve stavebnictví, vícevrstvé sklo se oproti tomu užívá převážně jen ve stavebnictví. Jelikož všichni tři vlastníci podílů ve společnosti e-glass vyrábějí bezpečnostní sklo (ESG a VSG) a vícevrstvé sklo pro stavebnictví, měly by být za relevantní trhy považovány jen tyto dílčí trhy. Německo dále předkládá informace o zastupitelnosti těchto výrobků na straně nabídky.
(50)
Podle názoru Německa zahrnuje trh stupně 2 pro bezpečnostní sklo (ESG a VSG) a vícevrstvé sklo celé území EHP. Navíc předkládá informace o pozitivním vývoji těchto trhů za léta 1997 až 2002.
(51)
Dopisem ze dne 22. listopadu 2005, který byl zaregistrován dne 25. listopadu 2005, předložilo Německo stanovisko k reakcím soutěžitelů společnosti e-glass. Zdůrazňuje, že je třeba zachovat referenční období 1997-2002, neboť lze zohlednit pouze informace, jež byly známy k okamžiku oznámení. Zahájením formálního vyšetřovacího řízení pokračuje dle jeho názoru Komise v posuzování, jež bylo zahájeno po oznámení v prosinci 2003.
(52)
Německo předložilo určité informace o vývoji trhu plaveného skla pro další zpracování v letech 2003 a 2004, z nichž vyplývá, že se jednalo o vývoj pozitivní. Ukazují též, že nejvýznamnější výrobci plaveného skla plánují zvýšení svých výrobních kapacit, což je důkazem pro dobré vyhlídky na tomto trhu.
(53)
Ohledně trhu zpracovaného skla (stupeň 2) zastává Německo i nadále stanovisko, že tento trh nemá být zahrnut do analýzy. Německo tvrdí, že velmi významný podíl plaveného skla pro další zpracování je prodáván přímo na trhu a že vlastníci podílů ve společnosti e-glass budou nabízet plavené sklo pro další zpracování za běžné tržní ceny. Podpora se tudíž nijak neprojeví na trhu stupně 2.
(54)
Co se týče vymezení relevantního trhu, vznáší Německo námitky proti názoru, že je relevantní pouze trh vícevrstvého skla a zdůrazňuje, že relevantní trh zaujímá celé území EHP a měl by zahrnovat jak trh bezpečnostního skla (ESG a VSG), tak i trh vícevrstvého skla.
(55)
Německo předkládá kromě toho informace o dopravních nákladech na plavené sklo pro další zpracování a na zpracované plavené sklo. Procentní podíl plaveného skla pro další zpracování na dopravních nákladech je vyšší než podíl zpracovaného skla, neboť zpracované sklo je dražší. To svědčí pro definici trhu zahrnující celé území EHP. Německo kromě toho tvrdí, že se oblasti odbytu zpracovaného skla v EHP překrývají, což připouští závěr, že tento trh zaujímá celé území EHP.
(56)
Německo zaujímá stanovisko k tvrzení soutěžitele, že je nutno upravit faktor „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“, jelikož společnost Trösch může využívat synergií mezi výrobním závodem společnosti e-glass a dalšími závody skupiny podniků v regionu. V podrobnějším rozboru argumentuje Německo, že není možné vytvořit takovéto synergie, jelikož je společnost Trösch pouze jedním ze tří vlastníků podílů, kteří jsou soutěžiteli na trhu zpracovaného skla. Dále předkládá správné odhadované hodnoty počtu pracovníků a zdůrazňuje, že porovnání jednotlivých závodů způsobem, jakým to činí soutěžitelé, je nevhodné a může vést k nesprávným závěrům.
6. POSOUZENÍ PODPORY
6.1 Předběžné poznámky
(57)
Dne 20. dubna 2004 schválila Komise podporu ve prospěch společnosti e-glass ve výši oznámené dne 15. prosince 2003 Německem . Jelikož Německo po vydání rozhodnutí sdělilo, že původní oznámení obsahovalo určité nesprávné informace, rozhodla Komise dne 20. dubna 2005 zahájit vzhledem ke zrušení původního rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 formální vyšetřovací řízení a vydat rozhodnutí nové.
(58)
Rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 obsahuje úplné posouzení uvedeného oznámení. Zmíněné posouzení bylo převzato do tohoto rozhodnutí s výjimkou oněch částí, jež musí být na základě informací předaných Německem dne 25. října 2004 opraveny a byly předmětem rozhodnutí ze dne 20. dubna 2005 o zahájení řízení.
(59)
Německo oznámilo podporu ve prospěch společnosti e-glass dne 15. prosince 2003; toto oznámení bylo zaregistrováno dne 18. prosince 2003. Podle bodu 40 víceodvětvového rámce regionální podpory pro velké investiční projekty z roku 2002 (15) (VOR 2002) se záměry posuzují podle kriterií platných k okamžiku oznámení: „…, platí víceodvětvový rámec podpory od 1. ledna 2004. Platný víceodvětvovový rámec podpory je použitelný do 31. prosince 2003. Oznámení, které Komise zaregistrovala před 1. lednem 2004, jsou však posuzována podle kritérií platných v okamžiku oznámení.“ Posouzení podpory ve prospěch společnosti e-glass se proto provádí podle kritérií stanovených v VOR 1998.
(60)
K tomuto posouzení se použijí fakta, číselné údaje a skutkový stav k okamžiku oznámení dne 15. prosince 2003.
(61)
Komise musí rozhodnout ex-ante na základě prognóz a odhadu údajů pro daný trh. Ani členský stát nemá pro rozhodnutí o podpoře k dispozici jiné informace než fakta, číselné údaje a skutkové stavy existující k okamžiku oznámení. Výše podpory nebudou později upravovány, pokud číselné údaje ex post po několika letech ukáží, že se trh například vyvíjel jinak. V dané věci musí sice Komise vydat rozhodnutí dva a půl roku po původním oznámení, její posouzení se však opírá o skutečnosti a skutkové stavy existující k okamžiku oznámení.
(62)
Referenčním obdobím v rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 bylo období let 1997 až 2002. Soutěžitelé společnosti e-glass uplatnili názor, že musí být za základ pro analýzu vzato jiné referenční období, aby se zohlednily novější údaje, jež jsou již k dispozici. Jelikož mezi původním a nynějším oznámením uplynula určitá doba, mohly se skutkové stavy změnit, mohlo dojít k určitému vývoji trhů a příslušná fakta jsou jiná než fakta původně předpokládaná. Z uvedených důvodů nemůže Komise tento vývoj ve svém posouzení zohlednit.
6.2 Existence podpory podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES
(63)
U daného opatření se jedná státní podporu nebo podporu poskytnutou z veřejných prostředků ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES (viz část 2.4. tohoto rozhodnutí). Podpora skýtá společnosti e-glass výhodu, protože by jinak tento podnik musil veškeré investice financovat z vlastních prostředků. Jelikož jsou značná množství plaveného skla dodávána do zahraničí, existuje na trhu s plaveným sklem přeshraniční obchod. Tím v určitých případech zkreslují finanční výhody poskytnuté daným podnikům hospodářskou soutěž způsobem, jenž může ovlivnit obchod mezi členskými státy. Komise tudíž dospěla v tomto posouzení k závěru, že oznámené opatření podpory poskytnuté společnosti e-glass představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.
6.3 Oznamovací povinnost
(64)
Jelikož jsou naplněny kumulativní podmínky bodu 2.1 čísla i) VOR 1998, platí pro záměr podpory oznamovací povinnost a musí být zjištěna přípustná maximální míra podpory v souladu s ustanoveními VOR 1998. Komise poukazuje na to, že podpora spočívá na třech režimech regionální podpory, jež již Komise schválila. Nejedná se tudíž o takzvanou podporu ad-hoc ve smyslu bodu 2 pokynů o státních podporách s regionálními cíli (16), jejíž zásadní slučitelnost se slučitelným trhem musí být přezkoumána zvlášť. Přezkumná povinnost Komise se omezuje spíše na slučitelnost hrubé míry podpory ve výši 35 %, o níž bylo zažádáno, podle kriterií VOR 1998.
6.4 Posouzení na základě VOR 1998
(65)
Maximální přípustnou míru podpory podle VOR 1998 pro daný záměr je třeba zjistit na základě přípustné regionální maximální míry podpory, která platí k okamžiku oznámení podpory pro danou podporovanou oblast.
(66)
Pro Sülzetal-Osterweddingen, sídlo společnosti e-glass, činí maximální hrubá míra regionální podpory pro velké podniky přibližně 28 %. Jsou-li však kumulativně splněny určité podmínky, může být maximální hrubá míra podpory zvýšena na 35 %. Na návrh spolkové země může být se souhlasem Společného programu spolkové vlády a spolkových zemí „Zlepšování regionálních hospodářských struktur“ (podvýbor SP) v odůvodněných výjimečných případech poskytnuta vyšší míra podpory pro strukturálně zvláště účinná opatření ve prospěch sídel určitých podniků. Podle informací předaných Německem jsou tyto podmínky splněny, neboť podvýbor SP vyhověl návrhu Saska-Anhaltska dne 23. července 2003 (17).
(67)
Z tohoto důvodu platí v tomto případě regionální hrubá maximální míra podpory ve výši 35 %. K výpočtu přípustné maximální míry podpory pro daný záměr je nutno tuto maximální míru podpory opravit podle ustanovení VOR 1998 o různé hodnoty, které vyplývají z užití tří faktorů hodnocení, a to faktoru hospodářské soutěže (T), který zohledňuje situaci na relevantním trhu daného výrobku, faktoru „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“ (I) a faktoru „regionální účinek“ (M).
6.4.1 Faktor hospodářské soutěže
(68)
Schválení podpory podnikům v odvětvích hospodářství s nadměrnou strukturální kapacitou v sobě skrývá zvláštní nebezpečí narušení hospodářské soutěže. Jakékoliv rozšíření kapacity, které není vyrovnáno snížením kapacity na jiném místě, zostřuje problém nadměrné strukturální kapacity. Ke zjištění faktoru hospodářské soutěže musí tudíž Komise prozkoumat, zda bude plánovaný záměr prováděn v odvětví nebo dílčím odvětví hospodářství, v němž existuje nadměrná strukturální kapacita.
(69)
Podle bodu 7.6 VOR 1998 zahrnuje relevantní trh výrobku výrobky investičních projektů a ty výrobky, které jsou spotřebitelem (z důvodu zvláštních vlastností těchto výrobků, jejich ceny a zamýšleného užití) nebo výrobcem (z důvodu flexibility výrobních zařízení) považovány za jejich rovnocennou náhradu a/nebo rovnocennou službu.
(70)
Plavené sklo je daleko nejběžnější druh plochého skla; Jelikož plavené sklo nemůže být z důvodu specifického výrobního postupu a vlastností tohoto výrobku nahrazeno na straně nabídky ani poptávky jinými druhy plochého skla (např. tabulovým sklem, vzorovaným sklem, zrcadlovým sklem), je třeba trh plaveného skla považovat za samostatný trh výrobku (18). Tento trh výrobku se dále dělí na dva stupně, které je třeba posoudit zvlášť: výrobu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) na straně jedné a další zpracování plaveného skla (stupeň 2) na straně druhé (19).
(71)
Analýza v rozhodnutí Komise ze dne 20. dubna 2004 vedla k závěru, že v tomto zvláštním případě je nutno posoudit pouze trh plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) (20). V důsledku nesprávné informace o vlastnických poměrech nelze tento závěr přijmout, takže je nutno zahrnout zpracovatelský trhu (stupeň 2) do definice relevantních trhů, jelikož by podpora na tomto stupni mohla rovněž narušit hospodářskou soutěž.
(72)
V dalším textu je nejprve zkoumán trh plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) a poté trh zpracovaného plaveného skla (stupeň 2).
(73)
Prozkoumání trhu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) podané v původním rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 nebylo zpochybněno a nebylo předmětem rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 20. dubna 2005. V dalším textu se tudíž předkládá posouzení, jež bylo provedeno a vyloženo v rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004.
(74)
Podle bodu 7.6 VOR 1998 zahrnuje relevantní zeměpisný trh v zásadě EHP, popřípadě jeho významnou část, pokud lze soutěžní podmínky v této oblasti dostatečně rozlišit od podmínek v jiné oblasti EHP. V některých případech může být za relevantní zeměpisný trh označen i světový trh.
(75)
Z důvodu relativně vysokých nákladů na dopravu plaveného skla pro další zpracování (21) nezahrnují odbytové trhy jednotlivých výrobních závodů celé území EHP. Tyto odbytové trhy přestavují spíše soustředné kruhy kolem jednotlivých výrobních závodů; poloměr těchto kruhů je určován dopravní cestou, která je ještě přijatelná z ekonomického hlediska a zpravidla nečiní více než 500 km, nejvýše však 1 000 km pro převážně užívanou pozemní dopravu. Jelikož však v EHP již existuje více než 50 výrobních závodů evropských výrobců plaveného skla a jejich odbytové trhy se vzájemně překrývají, tyto závody společně pokryjí celé území EHP.
(76)
Ke zjištění, zda z důvodu tohoto překrývání jednotlivých trhů existují v různých oblastech EHP podobné soutěžní podmínky, Komise zkoumala, zda zde existují oddělené trhy, na nichž by se mohly nezávisle na jiných trzích odbytu vytvořit zvláštní ceny, nebo zda vývoj cen v EHP sleduje v podstatě jednotné základní paradigma. Za tímto účelem porovnala Komise na základě dostupných statistických údajů Eurostatu cenový vývoj tuny produkce plaveného skla v nejvýznamnějších členských státech, a to ve Francii, v Německu, Itálii, ve Velké Británii a ve Španělsku, za léta 1997 až 2002, jakož i v Belgii (z důvodu chybějících údajů) za léta 1999 až 2002. Tyto údaje ukazují, že vývoj hodnoty plaveného skla pro další zpracování v jednotlivých členských státech vykazuje pro léta 1997 až 2002 vysokou korelaci. Takovýto paralelní vývoj umožňuje závěr, že mají odběratelé plaveného skla dostatek možností obrátit se na výrobce v jiných členských státech, což představuje dostatečnou indicii pro jednotný zeměpisný trh.
(77)
Závěr: Komise konstatuje, že zeměpisný trh plaveného skla pro další zpracování zahrnuje celé území EHP (22).
(78)
Nejnižší stupeň klasifikace NACE, která odpovídá výrobě plaveného skla pro další zpracování, je třída 26.11 NACE „Výroba plochého skla“. Na plavené sklo pro další zpracování připadá podíl výrazně přesahující 80 % celkové výroby plochého skla v EHP, takže lze tento výrobek považovat za typického představitele třídy 26.11 NACE. V odvětví plochého skla se však kapacita měří na základě využitelných (prodejných) kapacit (23). Tato metoda měření není srovnatelná s měřením kapacity v celém zpracovatelském průmyslu.
(79)
Komise proto zastává názor, že situaci ohledně kapacity trhu plaveného skla pro další zpracování nelze použít pro posouzení faktoru hospodářské soutěže (24).
(80)
Při nedostatku údajů o vytížení kapacity se Komise opírá podle bodu 3.4 VOR 1998 o údaje o viditelné spotřebě, chce-li zjistit, zda je investice umísťována na zmenšujícím se trhu. Za zmenšující je považován trh výrobků tehdy, je-li střední roční přírůstek viditelné spotřeby daného výrobku v posledních pěti letech o více než 10 % nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP, ledaže lze pozorovat silnou tendenci vzestupu relativního přírůstku poptávky po tomto výrobku. Absolutně se zmenšující je trh, na němž je střední přírůstek viditelné spotřeby v posledních pěti letech negativní.
(81)
K viditelné spotřebě plaveného skla pro další zpracování za léta 1997-2002 má Komise k dispozici následující údaje:
Plavené sklo pro další zpracování - trh ve Společenství
1997
1998
1999
2000
2001
2002
Střední roční přírůstek
Celková spotřeba (v milionech tun) ve Společenství (25)
6,937
7,334
7,716
7,677
7,509
7,599
1,84 %
Průměrná cena za tunu (v eurech) ve Společenství (26)
293,87
285,20
291,79
333,26
349,15
346,92
Hodnota celkové spotřeby (v milionech eur)
2 038,6
2 091,7
2 251,5
2 558,4
2 621,8
2 636,2
5,28 %
(82)
Za léta 1997-2002 činil střední roční přírůstek hodnoty celého zpracovatelského průmyslu v EHP 4,8 %. Prahová hodnota, při jejímž nedosažení se měl podle bodu 7.8 VOR 1998 předpokládat zmenšující trh, činí tudíž 4,4 %. Evropský trh plaveného skla pro další zpracováním dosáhl v témže období středního ročního přírůstku hodnoty ve výši 5,28 %, a tudíž výrazně převyšuje průměr EHP (27). Komise navíc na základě dostupných údajů Eurostatu/COMEXTu o obchodu uvnitř Společenství zkoumala, zda vývoj hodnoty viditelné spotřeby plaveného skla pro další zpracování zaznamenaný v jednotlivých členských státech tento výsledek potvrzuje, a může tuto otázku zodpovědět kladně.
(83)
Pozitivní vývoj trhu plaveného skla pro další zpracování se odráží v chování výrobců, neboť na evropském trhu, který je koncentrován na několik málo velkých výrobců plaveného skla (28), bylo v posledních letech investováno do nových výrobních zařízení ve Francii (2001 - Pilkington/Interpane), v Belgii (2001 - Glaverbel/Scheuten) a v Itálii (2002 - Sangalli) (29).
(84)
Závěr: Komise tudíž dospěla k závěru, že se u plaveného skla pro další zpracování nejedná o zmenšující se trh a že je nutno faktor hospodářské soutěže podle bodu 3.10.1 čísla iv) VOR 1998 vyjádřit koeficientem 1,0.
(85)
Podle bodu 7.6 VOR 1998 zahrnuje relevantní trh výrobků výrobky investičních projektů a výrobky, které jsou spotřebitelem (z důvodu zvláštních vlastností těchto výrobků, jejich ceny a zamýšleného užití) nebo výrobcem (z důvodu flexibility výrobních zařízení) považovány za jejich rovnocennou náhradu a/nebo rovnocennou službu.
(86)
V dané věci však musí být trh zpracovaného skla (stupeň 2) dále rozdělen, aby bylo možno identifikovat příslušné výrobky a vymezit relevantní trh. Jednoznačně lze rozlišit dvě obecné kategorie, které nejsou zastupitelné z hlediska spotřebitelů ani výrobců: automobilové sklo a stavební sklo (30). Oba tyto výrobky vytvářejí své zvláštní oddělené trhy výrobků, neboť se jejich technologie, zákaznická základna a způsob prodeje navzájem značně liší. Trh stavebního skla lze dále rozdělit na tyto dílčí trhy: i) vícevrstvé sklo (dvojité a několikanásobné zasklení), ii) tvrzené sklo (bezpečnostní sklo) iii) vrstvené (lepené) sklo (bezpečnostní sklo) a iv) stříbřené sklo (zrcadla).
(87)
Bezpečnostní sklo (ESG a VSG) a vícevrstvé sklo jsou z pohledu výrobce zastupitelné, neboť výrobci mohou výrobu v krátké době a bez většího zvýšení nákladů přesměrovat na tyto různé výrobky. Podle Německa vyrábějí přibližně 70 % až 80 % zpracovávaného skla pro stavebnictví výrobci, kteří zároveň nabízejí oba výrobky: bezpečnostní sklo i vícevrstvé sklo. Dále je třeba upozornit na to, že bezpečnostní sklo lze prodávat jako finální výrobek i jako polotovar pro výrobu vícevrstvého skla. Navíc je prodej a distribuce bezpečnostního a vícevrstvého skla pro stavebnictví často prováděn souběžně.
(88)
Bylo by tudíž mylné domnívat se v souladu s názorem předneseným soutěžiteli v závěrech jejich stanovisek, že je nutno omezit relevantní trh výlučně na tabule izolačního skla.
(89)
Komise poukazuje na to, že všichni tři vlastníci podílů ve společnosti e-glass vyrábějí bezpečnostní sklo (VSG a ESG) a vícevrstvé sklo pro stavebnictví, nikoli však technické sklo nebo automobilové sklo.
(90)
Závěr: Komise dospívá k závěru, že se u relevantního trhu výrobku jedná o dílčí trh stupně 2, a to o trh bezpečnostního skla (VSG a ESG) a vícevrstvého skla pro stavebnictví s následujícími kódy PRODCOM: 26121230 (tvrzené bezpečnostní sklo, a.n.g.), 26121270 (lepené bezpečnostní sklo, a.n.g.) a 26121330 (vícevrstvá izolační zasklení).
(91)
Podle bodu 7.6 VOR 1998 zahrnuje relevantní zeměpisný trh v zásadě EHP, popřípadě jeho významnou část, pokud lze soutěžní podmínky v této oblasti dostatečně rozlišit od podmínek v jiné oblasti EHP. V některých případech může být za relevantní zeměpisný trh označen i světový trh.
(92)
Podle Německa je nutno stejně jako u trhu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) vycházet z předpokladu, že trh zpracovaného plaveného skla (stupeň 2) zaujímá celé území EHP.
(93)
Soutěžitelé společnosti e-glass tvrdili ve svém stanovisku, že u zpracovaného skla (stupeň 2) je třeba vycházet z národních trhů, popřípadě jen z regionálních trhů, neboť vysoké dopravní náklady znemožňují prostorově širší distribuci.
(94)
Podle důkazních prostředků předložených Německem je zákaznická základna vlastníků podílů ve společnosti e-glass na relevantním trhu vymezeném v bodech 85-90 větší, než jen národní či vnitrostátní, a zahrnuje různé oblasti EHP (31).
(95)
Odbytové trhy představují soustředné kruhy a zpracované sklo je navzdory relativně vysokým dopravním nákladům dodáváno na velké vzdálenosti (32). Tyto soustředné kruhy se vzájemně překrývají a pokrývají celé území EHP. Kromě toho na území EHP neexistují různé technické normy nebo právní překážky obchodu se zpracovaným sklem (stupeň 2) a dováží se tam přibližně 20 % německé produkce.
(96)
Stejně jako v dřívějších rozhodnutích o kontrole fúzí a o podporách vychází Komise z toho, že na trh pro zpracované sklo (stupeň 2) je třeba nahlížet jako na trh obdobný trhu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) jakožto na trh zahrnující celé území EHP.
(97)
Ve věci podpory Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG (2000) D/106264 ze dne 17. srpna 2000 dospěla Komise k závěru, že trh VSG a pokoveného skla včetně izolačního skla zahrnuje celé území EHP.
(98)
Bod zdůvodnění 16 rozhodnutí v řízení o kontrole fúzí IV/M/1230 Glaverbel/PPG zní: „Ohledně obecného obchodu ve věci Pilkington-Techint/SIV ponechala Komise přesnou definici zeměpisného trhu otevřenou. Komise poukázala na to, že zejména stříbřené sklo a vrstvené (lepené) sklo je velkými výrobci dopravováno na velké vzdálenosti. Proto je podle názoru stran zcela oprávněné definovat tyto trhy rovněž jako trhy zahrnující celé území EU. Strany tvrdily, že tento závěr platí i pro tvrzené sklo a tabule izolačního skla, neboť všichni velcí výrobci vyvíjejí podnikatelskou činnost přinejmenším v rámci celé EU a tržní podmínky v různých členských státech jsou dostatečně homogenní. Výsledky průzkumu Komise v této věci potvrdily, že trhy stříbřeného skla (zrcadla) a vrstveného (lepeného) skla zahrnují celé území EU. Pro trhy ostatních výrobků v segmentu všeobecného obchodu nejsou výsledky tak jednoznačné.“
(99)
Proto by bylo vnitrostátní vymezení zeměpisného trhu pro stupeň 2, jak to navrhla společnost Pilkington ve svém stanovisku, v rozporu s prohlášením, které podnik předložil při šetření ve věci fúze.
(100)
Závěr: Komise dospívá k závěru, že zeměpisný trh zpracovaného skla (stupeň 2) v podobě bezpečnostního skla a vícevrstvého skla pro stavebnictví zahrnuje celé území EHP. Podle Komise není důvod k závěru, že je nutno trh zpracovaného skla vymezit zeměpisně jinak než trh plaveného skla pro další zpracování.
(101)
Komise poukazuje na to, že nejsou k dispozici žádné údaje o vytížení kapacity na trhu stupně 2, popřípadě že žádné takové údaje neexistují. Potřebné informace o (ročním) objemu výroby a maximální (roční) výrobní kapacitě závodů v EHP, které zpracovávají plavené sklo pro další zpracování na bezpečnostní sklo a vícevrstvé sklo pro stavebnictví, nelze získat ani od Eurostatu, ani od výzkumných ústavů či odvětvových sdružení.
(102)
Podle názoru Komise nelze tudíž při zjišťování faktoru hospodářské soutěže zohlednit skutkový stav ohledně výrobní kapacity zpracovaného skla v podobě bezpečnostního skla a vícevrstvého skla pro stavebnictví.
(103)
Jak již bylo vyloženo v bodě 80, opírá se Komise při nedostatku údajů o vytížení kapacity na základě bodu 3.4 VOR 1998 při zjišťování, zda je investice umisťována na zmenšujícím se trhu, o údaje o viditelné spotřebě. Podle bodu 7.8 VOR 1998 se trh výrobků považuje za zmenšující tehdy, je-li střední roční přírůstek viditelné spotřeby daného výrobku v posledních pěti letech o více než 10 % nižší než roční průměr celého zpracovatelského průmyslu v EHP, ledaže lze pozorovat silnou tendenci růstu u relativního přírůstku poptávky po tomto výrobku. Absolutně se zmenšující je trh, na němž je střední přírůstek viditelné spotřeby v posledních pěti letech negativní.
(104)
K hodnotě viditelné spotřeby plaveného skla pro další zpracování za referenční období 1997-2002 má Komise k dispozici tyto údaje (Zdroje: COMEXT/Eurostat):
Trh zpracovaného plaveného skla (stupeň 2) v eurech
PRODCOM
1997
2002
Průměrný roční růst (1997 - 2002)
26121230 (tvrzené bezpečnostní sklo, a.n.g.)
807 949 414
1 272 280 870
9,51 %
26121270 (lepené bezpečnostní sklo, a.n.g.)
717 692 284
1 085 038 665
8,62 %
26121330 (Vícevrstvá izolační zasklení)
2 171 614 199
3 090 852 791
7,31 % (33)
(105)
Německo předalo údaje o objemu výroby získané od průmyslového sdružení CPIV (34), podle nichž zaznamenal trh bezpečnostního skla (ESG a VSG) a vícevrstvého skla v referenčním období 1997 až 2002 přírůstek ve výši 5,54 %. Tyto údaje o objemu výroby byly přepočteny na základě dostupných informací o ceně od příjemce a odhadu obratu. Výsledný průměrný hodnotový přírůstek činí 7,6 % na referenční období let 1997 až 2002. Tento údaj je v souladu s výše uvedenými údaji COMEXTu/Eurostatu.
(106)
Příslušné průměrné roční přírůstky hodnoty viditelné spotřeby všech relevantních výrobků (bezpečnostní sklo v podobě VSG a ESG, jakož i vícevrstvé sklo), a to jak každé jednotlivé země, tak i všech zemí společně (viz předchozí tabulku) převyšuje (35) průměrný roční přírůstek celého zpracovatelského průmyslu v EHP za totéž období, který činil 4,8 %.
(107)
Závěr: Komise tudíž dospěla k závěru, že se u trhu plaveného skla pro další zpracování nejedná o zmenšující se trh a že je nutno faktor hospodářské soutěže podle bodu 3.10.1 čísla iv) VOR 1998 vyjádřit koeficientem 1,0.
(108)
Posouzení zpracovatelského trhu (stupeň 2) a analýza trhu plaveného skla pro další zpracování (stupeň 1) společně ukazují, že se tyto trhy vyvíjely v referenčním období let 1997 až 2002 týmž směrem a dosáhly přírůstku, který je vyšší než průměrný přírůstek zpracovatelského průmyslu. Komise poukazuje na skutečnost, že je faktor hospodářské soutěže pro oba trhy (stupeň 1 a stupeň 2) vyjádřen koeficientem 1,0, což znamená že je faktor hospodářské soutěže pro celý projekt rovněž nutno vyjádřit koeficientem 1,0 (36).
6.4.2 Faktor „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“
(109)
Prozkoumání poměru kapitálového vkladu a pracovních sil vyložené v původním rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 nebylo zpochybněno a nebylo předmětem rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 20. dubna 2005. V dalším textu se tudíž předkládá posouzení, jež bylo provedeno a vyloženo v rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004.
(110)
Podle VOR 1998 má být pomocí faktoru „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“ dosaženo přizpůsobení přípustné maximální míry podpory projektům, které lépe a účinněji přispívají ke snížení nezaměstnanosti vytvářením relativně vyššího počtu nových pracovních míst, popřípadě zachováním stávajících pracovních míst.
(111)
Podle údajů Německa bude v důsledku uvedeného záměru vytvořeno 186 trvalých pracovních míst, které lze rozdělit takto:
Oblast činnosti
Přímá pracovní místa
Administrativa
3
Prodej
4
Výroba - řízení
8
Výroba - směsi/střepy
11
Výroba - tavící pece (hot end)
27
Výroba - chladící pece (cold end)
31
Výroba - řezání
1
Výroba - sklad/expedice
44
Výroba - jakost/laboratoř
9
Technické služby
38
Pracovní místa osob v učebním poměru
10
Celkem
186
(112)
Tyto odhady se zakládají na porovnání s jiným výrobním závodem, který v době oznámení existoval již nejméně šest let v Sasku-Anhaltsku, a v němž je při hrubém objemu výroby ve výši [...] tun denně zaměstnáno 187 osob (bez osob v učebním poměru). e-glass bude při hrubém objemu výroby ve výši [...] tun denně zaměstnávat poněkud menší počet osob než výrobní závod použitý ke srovnání, neboť společnost e-glass bude určité oblasti (závodní stráž) svěřovat externím dodavatelům a navíc bude využívat nejmodernějších technologií. Komise považuje tyto údaje za věrohodné.
(113)
Investiční náklady ve výši 121 milionů EUR způsobilé pro podporu a vytvoření 186 pracovních míst odpovídají hodnotě 650 538 EUR na jedno pracovní místo. Podle bodu 3.10.2. VOR 1998 je nutno faktor „poměr kapitálového vkladu a pracovních sil“ nutno vyjádřit hodnotou 0,8.
6.4.3 Faktor „regionální účinek“
(114)
Prozkoumání faktoru „regionálního účinku“ podané v původním rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004 nebylo zpochybněno a nebylo předmětem rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 20. dubna 2005. V dalším textu se tudíž předkládá posouzení, jež bylo provedeno a vyloženo v rozhodnutí ze dne 20. dubna 2004.
(115)
Faktor „regionální účinek“ zohledňuje hospodářský užitek nové investice pro podporovanou oblast. Vytvoření pracovních míst může podle názoru Komise sloužit jako indikátor příspěvku investičního záměru k regionálnímu rozvoji. Kapitálově náročné investice mohou nepřímo přispět k vytvoření pracovních míst ve vlastní podporované oblasti nebo v oblasti, která s ní hraničí, přičemž se pracovními místy rozumí ta pracovní místa, která vzniknou bezprostředně díky projektu nebo u přímých dodavatelů nebo přímých odběratelů.
(116)
Projekt nepřímo přispěje k vytvoření pracovních míst v těchto oblastech činnosti:
Oblast činnosti
Tvrzená nepřímo vytvořená pracovní místa
LOI (37)
Uznáno
Získávání surovin - soda
24
24
24
Získávání surovin - písek
10
8
8
Získávání surovin - dolomit
2
2
2
Získávání surovin - vápno
2
2
2
Získávání surovin - skleněné střepy
20
15
15
Doprava surovin - písek, vápno a soda
29
29
29
Doprava surovin - zbytek
8
8
8
Doprava - plavené sklo
81
81
81
Další zpracování (drobní podnikatelé)
30
6
6
Provoz a údržba přívodních zařízení - dusík, vodík
5
-
5
Provoz a údržba přívodních zařízení - elektřina, zemní plyn (městské elektrické podniky a plynárny)
3
-
3
Odpadové hospodářství
12
12
12
Spoluvýrobci obalové techniky
28
28
28
Servis, náhradní díly, údržba, opravy (stroje, výrobní zařízení, jeřáby, čerpadla, vytápění, větrání, sanitární zařízení, elektronika, klimatizační technika, dopravní zařízení, vozidla)
60
60
60
Permanentní malířské práce
1
-
1
Údržba/servis počítačů, spojovací techniky a zařízení průmyslové televize
8
8
8
Úklidová služba
5
-
5
Úklid/péče o vnější prostory, zimní úklid
6
5
5
Ostraha/závodní stráž
12
7
7
Kantýna
2
2
2
Dodavatelé náhradních dílů a spotřebního materiálu
10
-
0
Celkem
358
297
311
(117)
Pro oblasti, pro něž byla předložena prohlášení o záměru kontaktovaných podniků, uznává Komise číselné údaje uvedené v těchto prohlášeních (celkem 297 pracovních míst).
(118)
Ohledně dalších 24 pracovních míst nebyla předložena prohlášení o záměru. Prohlášení a číselné údaje předložené Německem se však ve značné míře jeví jako realistické. Pouze v oblasti „dodavatelů náhradních dílů a spotřebního materiálu“ vyvstaly pochybnosti: počet deseti pracovních míst uplatněných v této oblasti se podle názoru Komise jeví jako příliš vysoký, neboť dodávky náhradních dílů se zdají být kryty 60 pracovními místy v oblasti „služeb, náhradních dílů, údržby, oprav…“. Komise proto zohledňuje pouze 14 z celkem 24 pracovních míst nekrytých prohlášením o záměru, čímž se dospělo k celkovému počtu 311 uznatelných nepřímo vytvořených pracovních míst.
(119)
Vzhledem k tomu dospívá Komise k závěru, že ve srovnání se 186 přímo vytvořenými pracovními místy dochází k silnému nárůstu počtu nepřímo vytvořených pracovních míst (o více než 100 %). Podle bodu 3.10.2. čísla i) VOR 1998 je tudíž faktor „regionální účinek“ hodnocen koeficientem 1,5.
6.4.4 Maximální přípustná míra podpory
(120)
S přihlédnutím k výše uvedeným vývodům a na základě údajů předaných Německem zní výpočet maximální míry podpory podle vzorce VOR 1998 takto: hrubá míra 35 % × 1,0 × 0,8 × 1,5 = hrubá míra 42 % omezená maximální mírou regionální podpory v hrubé výši 35 %.
(121)
Míra podpory až do hrubé výše 35 % způsobilých nákladů, kterou hodlá Německo poskytnout společnosti e-glass, je tudíž slučitelná s maximální přípustnou mírou podpory, jež byla vypočítána na základě VOR 1998.
7. ZÁVĚR
(122)
Oznámená hrubá míra podpory ve výši 35 %, již Německo hodlá poskytnout společnosti e-glass AG, splňuje předpoklady pro to, aby mohla být považována za slučitelnou s víceodvětvovým rámcem regionální podpory pro velké investiční projekty (1998),
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Rozhodnutí přijaté dne 20. dubna 2004 ve věci N 611/2003 se zrušuje.
Článek 2
Státní podpora ve výši až 35 % hrubých způsobilých nákladů ve prospěch společnosti e-glass, kterou Německo dne 15. prosince 2003 oznámilo Komisi, je slučitelná se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES.
Provedení podpory se tímto schvaluje.
Článek 3
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
V Bruselu dne 20. prosince 2006.
DECISIÓN DE LA COMISIÓN
de 20 de diciembre de 2006
relativa a la ayuda estatal C 12/05 (ex NN 611/03) que Alemania tiene previsto conceder en favor de e-glass AG
[notificada con el número C(2006) 6587]
(El texto en lengua alemana es el único auténtico)
(Texto pertinente a efectos del EEE)
(2007/656/CE)
LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su artículo 88, apartado 2, párrafo primero,
Visto el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo y, en particular, su artículo 62, apartado 1, letra a),
Visto el Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo, de 22 de marzo de 1999, por el que se establecen disposiciones de aplicación del artículo 93 del Tratado CE (1), y, en particular, su artículo 9,
Después de haber emplazado a los interesados para que presentaran sus observaciones, de conformidad con las disposiciones citadas (2), y teniendo en cuenta dichas observaciones,
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
(1)
Por carta de 15 de diciembre de 2003, registrada el 18 de diciembre de 2003, Alemania notificó a la Comisión un proyecto de ayuda a la inversión a favor de e-glass AG, Osterweddingen, (N 611/03), de conformidad con la obligación de notificar grandes proyectos individuales de ayuda contemplada en las Directrices comunitarias multisectoriales sobre ayudas regionales a grandes proyectos de inversión de 1998 (3) (en lo sucesivo «DMS de 1998»). La Comisión solicitó información complementaria el 23 de enero y el 27 de febrero de 2004. Alemania transmitió la información solicitada por carta de 13 de febrero de 2004, registrada el mismo día, y de 4 de marzo de 2004, registrada también el mismo día.
(2)
El 20 de abril de 2004 la Comisión autorizó, con el número C(2004) 1350 final, la intensidad de la ayuda a favor de e-glass AG notificada con arreglo a las DMS de 1998.
(3)
Por carta de 25 de octubre de 2004, registrada el 26 de octubre de 2004, Alemania comunicó a la Comisión que parte de la información sobre los propietarios de e-glass AG de la notificación anterior era inexacta y solicitó a la Comisión que modificara la Decisión de 20 de abril de 2004.
(4)
Por carta de 8 de febrero de 2005, registrada el 9 de febrero de 2005, Alemania remitió información complementaria.
(5)
Por carta de 24 de febrero de 2005, con el número de expediente D/51447, la Comisión dio la oportunidad a Alemania de presentar sus observaciones sobre la intención de la Comisión de revocar su Decisión de 20 de abril de 2004 e iniciar un procedimiento formal de investigación. Alemania se pronunció al respecto mediante carta de 4 marzo 2005, registrada el 8 marzo 2005.
(6)
Por carta de 20 de abril de 2005, con número C(2005) 1114 final, la Comisión informó a Alemania de que había decidido incoar el procedimiento previsto en el artículo 88, apartado 2, del Tratado CE en relación con la ayuda a favor de e-glass AG. La decisión de la Comisión de incoar el procedimiento se publicó en el Diario Oficial de la Unión Europea (4). La Comisión invitó a las partes interesadas a presentar sus observaciones.
(7)
Alemania se pronunció al respecto mediante carta de 7 junio de 2005, registrada el 9 de junio de 2005.
(8)
La Comisión recibió observaciones de las partes interesadas mediante cartas de 3 de octubre de 2005, registrada el 4 de octubre 2005, de 7 de octubre de 2005, registrada el 10 de octubre de 2005, y de 10 de octubre de 2005, registrada el mismo día. La Comisión transmitió estas observaciones a Alemania y le dio la oportunidad de expresarse al respecto. Alemania se pronunció al respecto mediante carta de 22 de noviembre de 2005, registrada el 25 de noviembre de 2005.
2. DESCRIPCIÓN DE LA AYUDA
(9)
Alemania tiene previsto conceder una ayuda a la inversión regional a la sociedad anónima e-glass AG (en adelante, «e-glass») para la construcción de una nueva fábrica de vidrio flotado bruto en Sajonia-Anhalt.
2.1. Beneficiario y modificación de la estructura de participación
(10)
El objeto social de e-glass, según sus estatutos, es «la fabricación, el perfeccionamiento y la distribución de vidrio plano de todo tipo».
(11)
El 15 de diciembre se notificó la siguiente estructura de participación:
-
Luxfinpart SA, Luxemburgo, con una participación del [...] (5)%,
-
Semco Glaskooperation GmbH («Semco»), Alemania, con una participación del [...] %,
-
Sr. Heckmann, abogado, con una participación del [...] % como fiduciario de una empresa alemana («fiduciante»).
Luxfinpart SA, fundada en 1997, es una sociedad de participaciones para la que el proyecto notificado parecía representar una simple inversión financiera en el momento de la notificación.
Semco, fundada en 1997, se dedica a transformar el vidrio flotado. Los socios son Sawatzki GmbH & Co. Vermögensanlage KG y Hermann Schüler GmbH & Co. KG, cada uno con una participación del [...] %.
El fiduciante es una [...], que transforma y desbasta vidrio y vidrio flotado. Las acciones del fiduciante son de [...] o propiedad de [...].
(12)
Por carta de 25 de octubre de 2004, Alemania informó a la Comisión de que la notificación recogía información incorrecta sobre uno de los propietarios de e-glass y sus actividades en el mercado del vidrio flotado (6).
(13)
Por carta de 8 de febrero Alemania informó a la Comisión de una modificación en la estructura de participación de e-glass que había entrado en vigor el 21 de diciembre de 2004. Se comunicó a la Comisión de que Luxfinpart SA había vendido sus acciones de e-glass a Glas Trösch Holding GmbH, Bad Krozingen, Alemania («Trösch»). Trösch había comprado, además, el [...] %, con lo que su participación en e-glass se elevaba al [...] %.
(14)
Trösch es la empresa holding alemana del grupo Trösch, que tiene su sede en Berna (Suiza). Trösch es el socio mayoritario de Euroglas SA, Hombourg (Francia), y Euroglas GmbH, Haldensleben (Alemania). El grupo Trösch fabrica vidrio flotado y trabaja también en la transformación del vidrio flotado.
(15)
El abogado Sr. Heckmann, que actuaba como fiduciario de una empresa alemana transfirió sus acciones a AD Augento GmbH, Stuttgart (Alemania) («AD-GmbH») con efecto a 21 de diciembre de 2004. [...].
(16)
Tras la transacción de 21 de diciembre de 2004, la estructura de participación de e-glass es ahora la siguiente:
-
Trösch
[...] %,
-
[...]
[...] %,
-
Tercer propietario (acciones en el marco de una relación fiduciaria de AD-GmbH)
[...] %.
2.2. Proyecto
(17)
El proyecto se lleva a cabo en Sülzetal-Osterweddingen, región asistida con arreglo al artículo 87, apartado 3, letra a), del Tratado CE. El límite máximo de ayuda regional es de un 28 % bruto o en casos excepcionales de un 35 % bruto para grandes empresas (7). El proyecto se inició el 15 de abril de 2003 y estaba previsto que finalizara el 31 de diciembre de 2005. La solicitud de ayuda se presentó antes de que se iniciara el proyecto.
(18)
La finalidad del proyecto es la construcción de una nueva fábrica para la fabricación de vidrio flotado bruto. El vidrio flotado es, con diferencia, el tipo más común de vidrio plano; otras categorías de vidrio plano son, por ejemplo, el vidrio colado, el vidrio pulido y el vidrio plano (sheet glass). El vidrio flotado tiene una cuota a nivel mundial de más del 80 % de la producción total de vidrio plano (8). En el EEE la cuota de vidrio flotado podría situarse claramente por encima del 80 %. El mercado del vidrio flotado se divide por lo general en dos niveles, el de fabricación de vidrio flotado bruto (nivel 1) y el de transformación del vidrio flotado (nivel 2).
(19)
Para fabricar el vidrio flotado bruto se produce primero una cinta continua de vidrio, moldeando una lámina de vidrio líquido sobre un baño de estaño derretido. De esta manera se producen superficies de vidrio perfectamente lisas. Una vez enfriado se corta el vidrio que queda listo para su venta. Por lo general, el vidrio flotado bruto se transforma (perfecciona) y se utiliza luego donde se necesite vidrio plano, fundamentalmente en construcción y en la industria del automóvil.
(20)
La nueva fábrica será el primer sitio de producción de e-glass. Estaba previsto que la producción se iniciara en [...] y que la fábrica estuviera totalmente operativa en [...]. Una vez completada la fase de puesta en marcha [...], se espera que la capacidad anual alcance aproximadamente las [...] toneladas (bruto) de vidrio flotado bruto.
(21)
Los costes subvencionables del proyecto ascienden a 121 millones EUR, desglosados de la siguiente manera:
Apartados
Costes subvencionables en EUR
Terreno
[...]
Edificios
[...]
Instalaciones externas
[...]
Instalaciones y maquinaria
[...]
Activos inmateriales (software)
[...]
Total
121 000 000
(22)
Según la notificación, el proyecto ayudará a la creación directa de 186 puestos de trabajo, incluidos 10 puestos de formación profesional. Se espera, además, que en la región asistida misma y en las regiones asistidas vecinas se creen 358 puestos de trabajo indirectos (NUTS-nivel II).
2.3. Intensidad de la ayuda
(23)
Alemania solicita que se autorice una ayuda prevista de una intensidad bruta de hasta el 35 % del total de los costes subvencionables de 121 millones EUR.
2.4. Medidas de apoyo
(24)
La ayuda a favor de e-glass incluye
-
una ayuda a la inversión sobre la base de la iniciativa conjunta para mejorar las estructuras económicas regionales (Gemeinschaftsaufgabe «Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur») en conjunción con el 32o programa marco de la iniciativa conjunta (32. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe). Las principales disposiciones del 32 programa marco son idénticas a las de su predecesor, el 31 programa marco, autorizado por la Comisión hasta finales de 2006 (9),
-
una prima a la inversión sobre la base de la Ley de primas a la inversión de 1999, aprobada por la Comisión para la producción o compra de activos, ambas concluidas antes de 2005 y vinculadas a un primer proyecto de inversión (10). Alemania se había reservado la utilización de un posible régimen sucesor de la Ley de primas a la inversión de 1999,
-
una garantía para un préstamo bancario basada en un régimen de ayudas aprobado de 1991 (11).
(25)
Alemania ha confirmado que se cumplen las condiciones del mapa de ayudas regionales y de los citados regímenes de ayuda autorizados (12).
3. INCOACIÓN DEL PROCEDIMIENTO
3.1. Indicaciones incorrectas
(26)
Por carta de 25 de octubre de 2004, Alemania informó a la Comisión de que parte de las indicaciones presentadas en la notificación original sobre la propiedad de e-glass eran incorrectas. Alemania y la dirección de e-glass señalaron que no tenían conocimiento de esta situación antes de que la Comisión tomara su decisión.
(27)
Las nuevas informaciones se refieren a uno de los propietarios de e-glass (Luxfinpart SA) y su actividad en el mercado de transformación (nivel 2). En la notificación original se señalaban tres propietarios, de los cuales dos ya estaban presentes en el mercado de transformación (nivel 2), mientras que el tercer propietario solo aparecía como inversor (Luxfinpart SA) y no tenía actividad en el mercado de fabricación del vidrio flotado bruto (nivel 1) ni en el de transformación (nivel 2). Según las informaciones correctas enviadas por Alemania por carta de 25 de octubre de 2004, los tres propietarios de e-glass en el momento de la notificación tenían actividad en el mercado de transformación (nivel 2).
(28)
Desde marzo de 2003 Luxfinpart mantenía una relación comercial con [...]. [...] es activo en la transformación de vidrio flotado (nivel 2). [...] corría con el riesgo comercial de la participación de Luxfinpart en e-glass. Al mismo tiempo [...] se había comprometido contractualmente a comprar el [...] % de la producción de e-glass.
3.2. Consecuencias de la información incorrecta para la evaluación
(29)
En la decisión original de 20 de abril de 2004, se definió como mercado de referencia el del vidrio flotado bruto (nivel 1). Aunque dos de los tres propietarios de e-glass participaban en el mercado de transformación (nivel 2), Alemania presentó pruebas que permitieron a la Comisión llegar a la conclusión de que el análisis podía limitarse al mercado del nivel 1.
(30)
La Comisión disponía de copias de los proyectos de contrato entre e-glass y un cliente independiente. Del contrato con el cliente independiente se desprende que este disfrutaba de las mismas condiciones y modalidades que los clientes propietarios. Por ello se llegó a la conclusión de que el trato era igual para los clientes propietarios y los demás clientes activos en el mercado posterior, con el resultado de que la ayuda no tendría efecto alguno sobre los mercados de transformación y de que la Comisión no debería incluir el mercado de transformación (nivel 2) en la definición del mercado de referencia. Se argumentó, además, que los mercados de producción (nivel 1) y transformación (nivel 2) seguían el mismo desarrollo, ya que el vidrio flotado es el principal insumo del mercado de transformación.
(31)
La información transmitida por Alemania el 25 de octubre de 2004 mostraba, sin embargo, que el citado contrato no se había concluido con un cliente independiente, como se señalaba en la notificación, sino que en realidad lo era con uno de los propietarios indirectos en el momento de la notificación, [...], activo en el mercado de transformación del vidrio flotado (nivel 2).
Por esta razón, la conclusión final de que la ayuda no tendría efecto distorsionador sobre el mercado de transformación (nivel 2) y que por ello la Comisión no debía evaluar los cambios en dicho mercado, ya no puede mantenerse. De la nueva información se desprende que el mercado de transformación (nivel 2) debe incluirse en la evaluación de la Comisión sobre la compatibilidad de las medidas de ayuda.
(32)
Como la información incorrecta influyó en las razones para definir el mercado o mercados de referencia y, por consiguiente, lo hizo también en el factor de competencia y, en última instancia, en la intensidad de ayuda máxima admisible de acuerdo con las DMS 1998, debe considerarse que la información incorrecta ha sido un factor determinante respecto a la decisión a efectos del artículo 9 del Reglamento (CE) no 659/1999.
(33)
Según el artículo 9 del Reglamento de procedimiento (CE) no 659/1999, «la Comisión, tras ofrecer al Estado miembro interesado la oportunidad de presentar sus observaciones, podrá revocar una decisión […], cuando dicha decisión estuviera basada en una información incorrecta suministrada durante el procedimiento que hubiera constituido un factor determinante para la decisión. Antes de revocar la decisión y adoptar una nueva decisión, la Comisión incoará el procedimiento de investigación formal de conformidad con el apartado 4 del artículo 4. […]».
(34)
Antes de revocar la decisión original, basada en una información incorrecta que fue factor determinante para la decisión, y adoptar una nueva, la Comisión incoó el procedimiento de investigación -de conformidad con el artículo 9 del Reglamento (CE) no 659/1999- el 20 de abril de 2005.
4. OBSERVACIONES DE LAS PARTES INTERESADAS
(35)
Después de haber emplazado a los interesados para que presentaran sus observaciones de conformidad con el artículo 88, apartado 2, del Tratado, la Comisión recibió observaciones de tres competidores.
(36)
La primera parte interesada, Saint-Gobain, opina que la Comisión no puede dejar de considerar la evolución del mercado conocida en el momento de adoptar la decisión sobre la compatibilidad de la ayuda estatal, de conformidad con el artículo 87 del Tratado CE y las DMS de 1998. En consecuencia, en el actual procedimiento de investigación, la Comisión no debería basar su evaluación simplemente en la tasa media de crecimiento anual del consumo aparente en el período de 1997 a 2002. En opinión de Saint-Gobain, la Comisión, habida cuenta de la información errónea presentada en la notificación, debería tener en cuenta ahora para evaluar la intensidad de la ayuda el período de 1999 a 2004 como período decisivo.
(37)
Según Saint-Gobain, la tasa media de crecimiento anual del consumo aparente en los últimos cinco años fue negativa (1999-2004: -0,62 %), y por ello el mercado debería definirse como «mercado en retroceso absoluto» en el sentido del punto 7.8 de las DMS de 1998.
(38)
Saint-Gobain opina también que la Comisión -ya en el momento de publicar la decisión de 20 de abril de 2004- debería haber tenido en cuenta las previsiones de crecimiento, especialmente si señalaban un cambio importante en la tasa media de crecimiento anual del consumo aparente. Recuerda Saint-Gobain que la Comisión misma había solicitado al Estado miembro notificante que le proporcionara estimaciones y previsiones sobre la evolución del consumo aparente de producto en cuestión para los tres años siguientes a la notificación (véase el punto 5.4.2 de la sección 5 del anexo de las DMS de 1998).
(39)
Según Saint-Gobain, el mercado de referencia debería haber incluido el mercado de transformación del vidrio (nivel 2). Sin embargo, en el presente caso solo sería relevante una parte del conjunto del mercado de transformación del vidrio. Saint-Gobain distingue en primer lugar entre los mercados de vidrio para automóviles y el del vidrio comercial general (vidrio de construcción), ya que en su opinión la tecnología de fabricación del vidrio para automóviles, la base de clientes y la forma de su comercialización es totalmente diferente de la del sector de la construcción. Divide luego las empresas del sector del vidrio en cuatro mercados distintos: i) vidrio thermopan (doble o múltiple cristal), ii) vidrio templado (vidrio de seguridad), iii) vidrio laminado (vidrio de seguridad), y iv) vidrio argentado (espejos). Dado que el consumo de vidrio thermopan (doble cristal), medido en volumen ascendía a aproximadamente el 80 % del vidrio flotado utilizado en el comercio general (no para automóviles), Saint-Gobain opina que el mercado de referencia primario en este caso sería el de vidrio thermopan.
(40)
Por lo que se refiere al ámbito geográfico de los mercados citados, Saint-Gobain argumenta que los mercado de vidrio argentado (espejos) y vidrio laminado deben considerarse a nivel comunitario. Para los restantes mercados de productos, en particular el vidrio templado y el vidrio thermopan, no existen referencias claras de que haya un mercado comunitario. A todas luces se trata en estos casos más bien de mercados nacionales o incluso regionales, debido principalmente a los costes de transporte. A los precios actuales del doble vidriado, los elevados costes no permiten el transporte a grandes distancias -por lo que sabe Saint-Gobain- y todos los fabricantes de vidrio thermopan suministran sus productos a clientes a una distancia de aproximadamente 250-300 km de la fábrica. Por esta razón, según Saint-Gobain, hay que suponer que los mercados de vidrio thermopan son nacionales o incluso regionales.
(41)
Saint-Gobain comenta también la valoración de las previsiones sobre los nuevos puestos de trabajo que crearían las inversiones. Señala que la fábrica de vidrio flotado prevista en Osterweddingen estaría situada a 40 km de otra ya existente en Haldensleben y gestionada por Euroglas. Uno de los tres accionistas de Euroglas es Trösch. Debido de las posibles sinergias entre estas dos fábricas y al hecho de que la nueva fábrica de e-glass estaría equipada con tecnología más moderna, Saint-Gobain destaca que es probable que e-glass necesitara menos de 120 trabajadores (incluidos aprendices) para su fábrica.
(42)
La segunda parte interesada, […] (13), presentó cifras actualizadas para la información sobre el mercado de vidrio flotado bruto (comunitario, volumen y valor) utilizada por la Comisión en su Decisión de 20 de abril de 2004. Argumentó además que la Comisión debía tener en cuenta la situación del mercado en Alemania. Por ello presentó cifras sobre el volumen y el valor del consumo total del vidrio flotado bruto en Alemania (2001-2004).
(43)
La segunda parte interesada opinaba también que, a pesar de que era muy difícil obtener cifras recientes sobre el volumen o valor del consumo de vidrio flotado bruto en la Comunidad, estas cifras reflejaban la tendencia del sector del vidrio flotado bruto. Destacaba que, como todo el vidrio flotado bruto se transformaba, la tendencia reflejada por los datos suministrados para el sector del vidrio flotado bruto debería ser similar a la del mercado del vidrio transformado y que se podía obviar la fluctuación entre las importaciones a la Comunidad y sus exportaciones de vidrio transformado.
(44)
La segunda parte interesada comentó también la valoración de la Comisión de la relación capital-empleo. Señaló en primer lugar que la construcción por Trösch de una fábrica similar de vidrio flotado en Hombourg, Francia, había creado 168 nuevos empleos. En segundo lugar argumentaba que Trösch podría prestar servicios administrativos, técnicos, comerciales y otros, prestar apoyo a la dirección y ofrecer medidas de formación a e-glass. Por esta razón, el número de nuevos empleos creados por el proyecto e-glass sería incluso inferior a 168.
(45)
La tercera parte interesada, Pilkington, comentó el período de referencia que debía tenerse en cuenta para calcular el factor de competencia. En su opinión, la Comisión no estaba continuando la investigación original sino que había iniciado una nueva. Al mismo tiempo, la Comisión estaba obligada a tener en cuenta los datos más recientes disponibles. Por ello, el período de cinco años que debía tenerse en cuenta era el de 1999 a 2004.
(46)
Pilkington argumenta, además, que el mercado de referencia debía ser el de vidrio transformado para el comercio general y no el de uso en la industria del automóvil. En este mercado, el vidrio aislante es, con mucho, el más importante. Según Pilkington, el mercado geográfico de referencia del vidrio transformado (nivel 2) no sería en esta caso el del conjunto de la Comunidad, sino que se limitaría a Alemania (o como máximo a Alemania y las zonas limítrofes inmediatas).
5. OBSERVACIONES DE ALEMANIA
(47)
Alemania, por carta de 7 de junio de 2005, registrada el 9 de junio de 2005, se pronunció sobre la decisión de incoar el procedimiento.
(48)
En relación con el período relevante para el análisis, Alemania está de acuerdo con la opinión de la Comisión reflejada en la Decisión de 20 de abril de 2005, de que se deben tener en cuenta las fechas de 1997 a 2002, ya que estos datos representaban los datos más recientes disponibles en el momento de la notificación.
(49)
Alemania propone separar el mercado del nivel 2 en vidrio de seguridad (ESG y VSG), vidrio multicapas y vidrio técnico. El vidrio de seguridad (ESG y VSG) se utiliza en la industria del automóvil y en el sector de la construcción, el vidrio multicapas, por el contrario, fundamentalmente en la construcción. Como los tres accionistas de e-glass fabrican vidrio de seguridad (ESG y VSG) y vidrio multicapas para el sector de la construcción, solo deberían considerarse como referencia estos mercados parciales. Además, transmitieron información sobre la intercambiabilidad de estos productos por parte de la oferta.
(50)
En opinión de Alemania el mercado de nivel 2 de vidrio de seguridad (ESG y VSG) y el vidrio multicapas se extiende por todo el EEE. Además suministró información sobre el desarrollo positivo de estos mercados en el período 1997 a 2002.
(51)
Por carta de 22 de noviembre de 2005, registrada el 25 de noviembre de 2005, Alemania transmitió su opinión sobre las reacciones de los competidores de e-glass. Resaltaba que debía mantenerse el período de referencia de 1997-2002 ya que solo se puede tener en cuenta la información disponible en el momento de la notificación. Al incoar el procedimiento formal de investigación, la Comisión estaba prosiguiendo una evaluación que había iniciado en diciembre de 2003, tras la notificación.
(52)
Alemania transmitió determinada información sobre la evolución del mercado de vidrio flotado bruto en los años 2003 y 2004, de la que se desprende la evolución positiva de este mercado. De ella se desprende también que los principales fabricantes de vidrio flotado preveían incrementar su capacidad de producción, lo que era prueba de las buenas perspectivas del mercado.
(53)
En relación con el mercado de vidrio transformado (nivel 2) Alemania seguía opinando que este mercado no debía incluirse en el análisis. Argumentaba que gran parte del vidrio flotado bruto se vendía directamente en el mercado y que los accionistas de e-glass lo ofrecían a los precios habituales del mercado. Por esta razón la ayuda no tendría en absoluto consecuencias sobre el mercado de nivel 2.
(54)
Por lo que se refiere a la definición del mercado de referencia, Alemania se opone al punto de vista de que solo puede servir de referencia el mercado de vidrio multicapas y subraya que el mercado de referencia se extiende a todo el EEE y que debería incluir tanto el vidrio de seguridad (ESG y VSG) como el multicapas.
(55)
Por otra parte, Alemania ha presentado también información sobre los costes de transporte del vidrio flotado bruto y el transformado. El porcentaje de los costes de transporte en el vidrio flotado bruto es superior al del vidrio transformado porque este es más caro. Ello supone una definición del mercado a nivel del EEE. Además, Alemania considera que las zonas de distribución de los centros de producción del vidrio transformado en el EEE se solapan, lo que apunta hacia que el mercado se extiende a todo el EEE.
(56)
Alemania expresó su opinión respecto al punto de vista de la competencia de que la relación capital-empleo debe matizarse porque Trösch puede explotar la sinergia entre la fábrica de e-glass y otras fábricas del grupo en la región. En concreto, Alemania argumenta que, dado que Trösch solo es uno de los tres accionistas, competidores en el mercado de vidrio transformado, no es posible generar dicha sinergia. Además, presentó información sobre la estimación correcta del número de empleados y subrayó que las comparaciones entre fábricas, tal como las habían efectuado los competidores, no eran correctas y conducían a conclusiones erróneas.
6. EVALUACIÓN DE LA AYUDA
6.1. Observaciones preliminares
(57)
El 20 de abril de 2004 la Comisión autorizó la ayuda a favor de e-glass notificada por Alemania el 15 de diciembre de 2003. Como, una vez publicada la decisión, Alemania informó a la Comisión de que determinada información de la notificación original era incorrecta y dado que esta información era un factor determinante para la decisión, la Comisión decidió, el 20 de abril de 2005, incoar el procedimiento formal de investigación con el fin de revocar la decisión original de 20 de abril de 2004 y aprobar una nueva.
(58)
La decisión de 20 de abril de 2004 incluye una evaluación completa de la notificación. Esta evaluación se recoge en la presente Decisión, excepto en aquellas partes que ha habido que corregir debido a la información enviada por Alemania el 25 de octubre de 2004 y que formaba parte de la decisión de incoación de 20 de abril de 2005.
(59)
Alemania notificó la ayuda a favor de e-glass el 15 de diciembre de 2003, registrándose la notificación el 18 de diciembre de 2003. El punto 40 de las Directrices comunitarias multisectoriales sobre ayudas regionales a grandes proyectos de inversión (14) (DMS de 2002) establece que los proyectos deben evaluarse según los criterios aplicables en el momento de la notificación: «[…], las disposiciones de las presentes Directrices serán aplicables a partir del 1 de enero de 2004. Las Directrices multisectoriales preexistentes permanecerán aplicables hasta el 31 de diciembre de 2003. No obstante, las notificaciones registradas por la Comisión antes del 1 de enero de 2004 serán examinadas con arreglo a los criterios en vigor en el momento de la notificación». Por esta razón la evaluación de la ayuda a favor de e-glass se efectúa con arreglo a los criterios establecidos en las DMS de 1998.
(60)
Para esta evaluación se examinan los hechos, cifras y aspectos presentes en el momento de la notificación, el 15 de diciembre de 2003.
(61)
La Comisión debe tomar una decisión ex-ante sobre la base de pronósticos y una estimación de las cifras del mercado. El Estado miembro tampoco tiene más información para tomar una decisión sobre la ayuda que los hechos, cifras y aspectos presentes en el momento de la notificación. Los importes de la ayuda no se adaptan posteriormente si algunos años después las cifras ex-post muestran que el mercado, por ejemplo, ha evolucionado de otra manera. Si bien en el presente caso la Comisión debe tomar una decisión dos años y medio después de que se presentara la notificación original, la evaluación debe basarse en los hechos y en la situación existentes en el momento de la notificación.
(62)
El período de referencia de la decisión de 20 de abril de 2004 fueron los años 1997 a 2002. Los competidores de e-glass argumentaron que había que definir otro período para el análisis ya que entre tanto se debían tener en cuenta datos más recientes. Como ha pasado cierto tiempo entre la notificación original y la decisión actual, la situación puede haber cambiado, los mercados pueden haber evolucionado y los hechos relativos al proyecto pueden haberse producido de manera diferente a lo previsto originalmente. Por las razones expuestas la Comisión no puede tener en cuenta todo esto en su evaluación
6.2. Existencia de ayuda estatal según el artículo 87, apartado 1, del Tratado CE
(63)
En el caso de la presente medida se trata de una ayuda otorgada por el Estado o mediante fondos estatales en el sentido del artículo 87, apartado 1, del Tratado CE (véase la sección 2.4. de la presente Decisión). La ayuda otorga a e-glass una ventaja, ya que de otra forma la empresa hubiera tenido que hacer frente sola a todas las inversiones. Como un importante volumen de vidrio flotado se suministra más allá de las fronteras internacionales, existe un comercio internacional en el mercado del vidrio flotado. Por ello, las ventajas financieras otorgadas a la empresa pueden distorsionar la competencia de forma que puede afectar al comercio entre los Estados miembros. En consecuencia, en la presente evaluación la Comisión ha llegado a la conclusión de que la ayuda notificada constituye una ayuda estatal a e-glass en el sentido del artículo 87, apartado 1, del Tratado CE.
6.3. Obligación de notificación
(64)
Al cumplirse los criterios del punto 2.1 i) de las DMS de 1998, el proyecto de ayuda debe notificarse y la intensidad máxima de la ayuda permitida debe determinarse de conformidad con las DMS de 1998. La Comisión señala que la ayuda se basa en tres regímenes de ayuda regional ya aprobados por la Comisión. No se trata pues de una ayuda ad-hoc, en el sentido del punto 2 de las Directrices sobre las ayudas de Estado de finalidad regional (15), cuya compatibilidad básica con el mercado común debe examinarse individualmente. La obligación que tiene la Comisión de evaluar se limita más bien a la compatibilidad de la intensidad de la ayuda notificada del 35 % bruto según los criterios establecidos en las DMS de 1998.
6.4. Evaluación basada en las DMS de 1998
(65)
La intensidad de ayuda máxima admisible según las DMS de 1998 debe determinarse de conformidad con el límite máximo admisible de ayuda regional aplicable en la zona asistida en cuestión en el momento en que se notificó la ayuda.
(66)
En el caso de Sülzetal-Osterweddingen, sede de e-glass, el límite máximo de ayuda regional es del 28 % bruto para grandes empresas. Sin embargo, si se cumplen ciertas condiciones, este límite puede incrementarse hasta el 35 % bruto. A petición de un Estado federado y con aprobación del subcomité de iniciativas conjuntas para mejorar las estructuras económicas regionales (Gemeinschaftsaufgabe «Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur»), en casos excepcionales y justificados, las medidas que sean especialmente efectivas estructuralmente en relación con la ubicación de empresas pueden recibir la intensidad de la ayuda más elevada. Según la información transmitida por Alemania, se cumplen estas condiciones, ya que el subcomité aprobó la solicitud de Sajonia-Anhalt el 23 de julio de 2003 (16).
(67)
En consecuencia, en el presente caso se aplica un límite máximo de ayuda regional del 35 % bruto. Para calcular la intensidad máxima de ayuda admisible del proyecto de que se trata, el tipo de intensidad máxima debe ajustarse de conformidad con lo dispuesto en las DMS de 1998, con el fin de tener en cuenta los distintos coeficientes resultantes de la aplicación de tres factores de evaluación, a saber, el factor de competencia (T), que tiene en cuenta la situación en el mercado del producto de referencia, el factor de la relación capital-empleo (I) y el factor de la incidencia regional (M).
6.4.1. El factor de competencia
(68)
La autorización de ayudas a empresas que operan en sectores de actividad con exceso de capacidad estructural alberga un riesgo especial de que se produzcan falseamientos de la competencia. Toda ampliación de capital que no sea compensada mediante una reducción de capacidad en otro lugar agudizará el problema del exceso de capacidad estructural. Para calcular el factor de competencia la Comisión deberá examinar si el proyecto previsto se va a realizar en un sector o en un segmento económico en el que haya exceso de capacidad.
(69)
Según el punto 7.6 de las DMS de 1998, el mercado o mercados de productos de referencia comprende los productos que son objeto del proyecto de inversión y, en su caso, los productos considerados intercambiables por el consumidor (en razón de las características de los productos, precios y uso previsto) o el productor (debido al carácter flexible de las instalaciones de producción).
(70)
El vidrio flotado es, con diferencia, la forma más común de vidrio plano. Debido a lo específico de su proceso de fabricación y las propiedades del producto, el vidrio flotado no puede sustituirse en el lado de la oferta ni en el de la demanda por otros tipos de vidrio plano (por ejemplo, vidrio laminado, vidrio impreso o vidrio pulido), el mercado del vidrio flotado debe considerarse como un mercado de producto independiente (17). Este mercado de producto se divide a su vez en dos niveles que deben evaluarse por separado, a saber, la fabricación de vidrio flotado bruto (nivel 1) y la transformación del vidrio flotado (nivel 2) (18).
(71)
El análisis de la Decisión de la Comisión de 20 de abril de 2004 llevó a la conclusión de que en el presente caso solo debe evaluarse el mercado de vidrio flotado bruto (nivel 1) (19). Debido a la información incorrecta sobre las relaciones de propiedad, la conclusión final no puede mantenerse y el mercado de transformación (nivel 2) debe incluirse en la definición de los mercados de referencia ya que la ayuda también podría provocar distorsiones a este nivel.
(72)
En la sección siguiente se evaluará primero el mercado de vidrio flotado bruto (nivel 1) y a continuación, el mercado de transformación del vidrio flotado (nivel 2).
(73)
La investigación del mercado de vidrio flotado bruto (nivel 1) descrita en la decisión original de 20 de abril de 2004 no se puso en entredicho y no fue objeto de la decisión de 20 de abril de 2005 por la que se incoaba el procedimiento. Por esta razón la parte que sigue reproduce la evaluación que se llevó a cabo y se recogió en la Decisión de 20 de abril de 2004.
(74)
De conformidad con el punto 7.6 de las DMS de 1998, el mercado geográfico de referencia comprende básicamente el EEE o una parte significativa del mismo, si las condiciones de competencia en dicha zona pueden distinguirse de manera suficiente de otras zonas del EEE. En ciertos casos, el mercado de referencia podrá considerarse de alcance mundial.
(75)
Debido a los relativamente elevados costes del transporte del vidrio flotado bruto (20), los mercados de ventas de las plantas de producción individuales no cubren la totalidad del EEE. Los mercados de ventas tienen más bien forma de círculos concéntricos en torno al sitio de producción correspondiente, viniendo el radio determinado por la distancia de transporte económicamente viable, que por lo general no supera los 500 km, hasta un máximo de 1 000 km, para el transporte por carretera, al ser este el usado con más frecuencia. Sin embargo, como los fabricantes europeos de vidrio flotado tienen actualmente más de 50 fábricas en el EEE y sus mercados de ventas, lógicamente, se solapan, conjuntamente cubren la totalidad del EEE.
(76)
Con el fin de determinar si, sobre la base de este solapamiento geográfico de mercados individuales, existen también condiciones similares de competencia en las distintas zonas del EEE, la Comisión ha estudiado si existen mercados separados en los que se han podido desarrollar precios separados independientemente de los demás mercados de ventas, o si los precios en el EEE siguen un patrón básico uniforme. Basándose en las estadísticas de Eurostat disponibles, la Comisión comparó la evolución de los precios por tonelada en los principales Estados miembros productores de vidrio flotado, a saber, Francia, Alemania, Italia, el Reino Unido y España en el período de 1997 a 2002 y en Bélgica -debido a la falta de datos- en el período 1999 a 2002. Los datos muestran que la evolución de los precios del vidrio flotado bruto en los distintos Estados miembros para los años 1997 a 2002 muestra una elevada correlación. Esta tendencia paralela en los precios indica que los compradores de vidrio flotado bruto disponen de las suficientes posibilidades de cambiar a fabricantes de otros Estados miembros - claro indicio de mercado geográfico único.
(77)
Conclusión: La Comisión concluye que el mercado geográfico del vidrio flotado bruto abarca todo el EEE (21).
(78)
El nivel más bajo de la clasificación NACE, al que corresponde la fabricación de vidrio flotado bruto, es el NACE 26.11 «fabricación de vidrio plano». El vidrio flotado bruto constituye claramente más del 80 % de la producción total de vidrio plano del EEE por lo que se le puede considerar representativo de la categoría NACE 26.11. Sin embargo, la capacidad en el sector del vidrio plano se mide en relación con las capacidades utilizables (vendibles) (22). Este método de medida no se puede comparar con la medida de la capacidad en el conjunto de la industria de transformación.
(79)
Por esta razón, la Comisión considera que la situación de la capacidad del mercado de vidrio flotado bruto no puede tenerse en cuenta al evaluar el factor de competencia (23).
(80)
El punto 3.4 de las DMS de 1998 establece que a falta de datos suficientes sobre la utilización de la capacidad, la Comisión utilizará las cifras del consumo aparente para saber si la inversión tiene lugar en un mercado en retroceso. Se considerará que el mercado del producto en cuestión está en retroceso si a lo largo de los últimos cinco años la tasa media de crecimiento anual del consumo aparente del producto en cuestión es inferior en más del 10 % al promedio del sector manufacturero del EEE en su conjunto, a menos que exista una fuerte tendencia al alza en la tasa de crecimiento relativa de la demanda del producto. Por mercado en retroceso absoluto se entenderá aquel cuya tasa media de crecimiento anual del consumo aparente a lo largo de los últimos cinco años sea negativa.
(81)
La Comisión dispone de los datos siguientes sobre el consumo aparente de vidrio flotado bruto para los años 1997-2002:
Mercado de vidrio flotado bruto en la Comunidad
1997
1998
1999
2000
2001
2002
Tasa media de crecimiento anual
Consumo total (en millones de toneladas) en la Comunidad (24)
6,937
7,334
7,716
7,677
7,509
7,599
1,84 %
Precio medio por tonelada (en EUR) en la Comunidad (25)
293,87
285,20
291,79
333,26
349,15
346,92
Valor del consumo total (en millones EUR)
2 038,6
2 091,7
2 251,5
2 558,4
2 621,8
2 636,2
5,28 %
(82)
En el período 1997-2002, la tasa media de crecimiento anual de la industria transformadora del EEE fue del 4,8 %. El límite por debajo del cual se considera que, de conformidad con el punto 7.8 de las DMS de 1998, cabe suponer que existe un mercado en retroceso es, por tanto, del 4,4 %. El mercado europeo de vidrio flotado bruto alcanzó en el mismo período una tasa media de crecimiento anual del 5,28 %, con lo que se sitúa claramente por encima de la media del EEE (26). La Comisión examinó también, basándose en los datos disponibles del comercio intracomunitario Eurostat/Comext, si el desarrollo en términos de valor del consumo aparente del vidrio flotado bruto en cada uno de los Estados miembros confirmaba este resultado, como así fue.
(83)
El desarrollo positivo del mercado del vidrio flotado bruto se refleja en la conducta de los fabricantes, ya que en el mercado europeo, que se concentra en pocos grandes fabricantes de vidrio flotado (27), en los últimos años invirtieron en nuevas instalaciones en Francia (2001 - Pilkington/Interpane), Bélgica (2001 - Glaverbel/Scheuten) e Italia (2002 - Sangalli) (28).
(84)
Conclusión: Por todo ello, la Comisión llega a la conclusión de que el mercado de vidrio flotado bruto no es un mercado en retroceso y que el factor de competencia de acuerdo con el punto 3.10.1 iv) de las DMS de 1998 debe considerarse 1,0.
(85)
Según el punto 7.6 de las DMS de 1998, el mercado o mercados de productos de referencia comprende los productos que son objeto del proyecto de inversión y, en su caso, los productos considerados intercambiables por el consumidor (en razón de las características de los productos, precios y uso previsto) o el productor (debido al carácter flexible de las instalaciones de producción).
(86)
En el presente caso el mercado del vidrio transformado (nivel 2) debe subdividirse más para identificar los productos de que se trata y definir el mercado de referencia. Se pueden distinguir claramente dos amplias categorías que no son sustituibles desde el punto de vista del consumidor o del fabricante: vidrio para automóviles y vidrio de construcción (29). Estos dos productos constituyen dos mercados de producto diferentes ya que la tecnología de producción, la base de clientes y la comercialización son muy diferentes entre sí. El mercado del vidrio de construcción puede a su vez dividirse en los siguientes mercados parciales: i) vidrio multicapas (vidrio thermopan), ii) vidrio templado (ESG - vidrio de seguridad), iii) vidrio laminado (VSG - vidrio de seguridad), y iv) vidrio argentado (espejos).
(87)
El vidrio de seguridad (ESG y VSG) y el vidrio multicapas son intercambiables desde el punto de vista de los fabricantes, ya que estos pueden ajustar la fabricación a los diferentes productos en plazos breves y sin costes importantes. Según Alemania, alrededor del 70-80 % del vidrio transformado para el sector de la construcción se produce por fabricantes que ofrecen los dos productos, vidrio de seguridad y vidrio multicapas, al mismo tiempo. También es importante señalar que el vidrio de seguridad puede venderse como producto terminado y como insumo para la producción de vidrio multicapas. Además, con frecuencia las ventas y la distribución del vidrio de seguridad y del multicapas para el sector de la construcción se efectúan simultáneamente.
(88)
Por ello sería un error suponer que el mercado de productos de referencia debía limitarse exclusivamente al vidrio Thermopan, tal como planteaban los competidores en sus observaciones como conclusión final.
(89)
La Comisión constata que los tres accionistas de e-glass fabrican vidrio de seguridad (VSG y ESG) y vidrio multicapas, pero no vidrio técnico o vidrio para la industria del automóvil.
(90)
Conclusión: La Comisión ha llegado a la conclusión de que el mercado del producto de referencia es un subgrupo del mercado del nivel 2, a saber el vidrio de seguridad (VSG y ESG) y el vidrio multicapas para el sector de la construcción, con los siguientes códigos PRODCOM: 26121230 (vidrio de seguridad templado, n.c.o.p.), 26121270 (vidrio de seguridad formado por hojas encoladas, n.c.o.p.) y 26121330 (vidrieras aislantes de paredes múltiples).
(91)
De conformidad con el punto 7.6 de las DMS de 1998, el mercado geográfico de referencia comprende básicamente el EEE o una parte significativa del mismo, si las condiciones de competencia en dicha zona pueden distinguirse de manera suficiente de otras zonas del EEE. En ciertos casos, el mercado de referencia podrá considerarse de alcance mundial.
(92)
Según Alemania, igual que ocurre con el mercado de vidrio flotado bruto (nivel 1), hay que considerar que el mercado de vidrio flotado transformado (nivel 2) se extiende a todo el EEE.
(93)
Los competidores de e-glass argumentaron en sus observaciones que el mercado de vidrio transformado (nivel 2) es de ámbito nacional o incluso regional ya que los elevados costes de transporte no permitirían una distribución más amplia.
(94)
De acuerdo con las pruebas suministradas por Alemania, la base de clientes de los accionistas de e-glass para el mercado de referencia, tal como se define en los considerandos 85-90, es mayor que nacional o regional y cubre diferentes zonas del EEE (30).
(95)
Los mercados de ventas forman círculos concéntricos alrededor de los diferentes centros de producción y, a pesar de los costes relativamente altos del transporte, el vidrio transformado se suministra a grandes distancias (31). Estos círculos concéntricos se solapan entre sí y se extienden por todo el EEE. Además, no existen en el EEE normas técnicas diferentes o barreras jurídicas al comercio del vidrio transformado (nivel 2) y alrededor del 20 % de la producción alemana se importa.
(96)
Como ha sido el caso en anteriores decisiones de control de concentraciones y ayudas, la Comisión considera que, como el mercado del vidrio flotado bruto (nivel 1), el mercado de vidrio transformado (nivel 2) debe considerarse como mercado del EEE.
(97)
En el asunto Pilkington/Interpane (N 291/2000), SG (2000) D/106264 de 17 de agosto de 2000, la Comisión concluyó que el mercado de vidrio VSG y el vidrio de capas, incluido el vidrio aislante, se extiende a todo el EEE.
(98)
El considerando 16 de la Decisión sobre el procedimiento de control de la concentración IV/M/1230 Glaverbel/PPG señala: «En relación con el comercio general en el asunto Pilkington-Techint/SIV, la Comisión deja abierta la definición precisa del mercado geográfico. En particular en el caso del vidrio argentado o laminado, la Comisión constata que los grandes fabricantes lo transportan a grandes distancias. Por ello, en opinión de las partes existe un poderoso argumento para definir también estos mercados como del conjunto del EEE. Las partes señalan que la misma conclusión sirve para el vidrio templado y el vidrio thermopan, ya que los mayores fabricantes operan como mínimo a nivel de la UE y las condiciones del mercado en los diferentes Estados miembros son suficientemente homogéneas. La investigación de la Comisión en el presente caso ha confirmado que los mercados de vidrio argentado (espejo) y vidrio laminado se extienden a toda la UE. Para los demás mercados del producto en el segmento del comercio general, los resultados no son tan claros».
(99)
Por esta razón, definir el mercado geográfico para el nivel 2 como nacional, tal como sugiere Pilkington en sus observaciones, estaría en contradicción con su declaración en respuesta a la investigación en el caso del procedimiento de control de la concentración.
(100)
Conclusión: La Comisión ha llegado a la conclusión de que el mercado geográfico de vidrio transformado (nivel 2) en la forma de vidrio de seguridad y vidrio multicapas para el sector de la construcción se extiende a todo el EEE. La Comisión no tiene razones para concluir que el mercado de vidrio transformado debería definirse geográficamente de forma diferente al mercado de vidrio flotado bruto.
(101)
La Comisión señala que no se dispone de datos sobre la utilización de la capacidad en el nivel 2, o no existen. La información necesaria sobre el volumen de producción (anual) y la capacidad de producción máxima (anual) de las fábricas del EEE que producen vidrio flotado bruto para vidrio de seguridad y multicapas destinado a la industria de construcción, no se encuentran disponibles en Eurostat o en centros de investigación ni en asociaciones del sector.
(102)
Por consiguiente, la Comisión considera que la situación relativa a la capacidad de producción de vidrio transformado en forma de vidrio de seguridad y vidrio multicapas para la industria de la construcción no puede tenerse en consideración al calcular el factor de competencia.
(103)
Como ya se ha señalado en el considerando 80, el punto 3.4 de las DMS de 1998 establece que a falta de datos suficientes sobre la utilización de la capacidad, la Comisión utilizará las cifras del consumo aparente para saber si la inversión tiene lugar en un mercado de retroceso. De acuerdo con el punto 7.8 de las DMS de 1998, se considerará que el mercado del producto en cuestión está en retroceso si a lo largo de los últimos cinco años la tasa media de crecimiento anual del consumo aparente del producto en cuestión es inferior en más del 10 % al promedio del sector manufacturero del EEE en su conjunto, a menos que exista una fuerte tendencia al alza en la tasa de crecimiento relativa de la demanda del producto. Por mercado en retroceso absoluto se entenderá aquel cuya tasa media de crecimiento anual del consumo aparente a lo largo de los últimos cinco años sea negativa.
(104)
Para valorar el consumo aparente de vidrio flotado bruto para los años 1997 - 2002 la Comisión dispone de los datos siguientes (Fuente: Comext/Eurostat):
Mercado de vidrio flotado transformado (nivel 2) en EUR
PRODCOM
1997
2002
Tasa media de crecimiento anual (1997-2002)
2612 12 30 (vidrio de seguridad templado, n.c.o.p.)
807 949 414
1 272 280 870
9,51 %
2612 12 70 (vidrio de seguridad formado por hojas encoladas, n.c.o.p.)
717 692 284
1 085 038 665
8,62 %
2612 13 30 (vidrieras aislantes de paredes múltiples)
2 171 614 199
3 090 852 791
7,31 % (32)
(105)
Alemania ha presentado datos de volumen de la asociación industrial CPIV (33), que muestran que el mercado de vidrio de seguridad (ESG y VSG) y de vidrio multicapas creció un 5,54 % en el período de referencia 1997-2002. Estos datos de volumen se transformaron en volumen de negocios utilizando la información sobre precios disponible por parte del beneficiario y las estimaciones de precios. La tasa media de crecimiento anual calculada en términos de valor es del 7,6 % para el período de referencia de 1997 a 2002. Esta cifra se ajusta a los datos Comext/Eurostat expuestos.
(106)
La correspondiente tasa media de crecimiento anual en términos de valor del consumo aparente de todos los productos relevantes (vidrio de seguridad en forma de VSG y ESG así como el vidrio multicapas) de cada país individualmente y de todos los países en conjunto (véase el cuadro correspondiente) supera (34) la tasa media de crecimiento anual de toda la industria de transformación del EEE en el mismo período, que fue del 4,8 %.
(107)
Conclusión: Por todo ello, la Comisión llega a la conclusión de que el mercado de vidrio transformado tal como se ha definido, no es un mercado en retroceso y que el factor de competencia de acuerdo con el punto 3.10.1 iv) de las DMS de 1998 debe considerarse 1,0.
(108)
La evaluación del mercado de transformación (nivel 2) junto con el análisis del mercado de vidrio flotado bruto (nivel 1) muestran que estos mercados se han desarrollado en la misma dirección en el período de referencia 1997-2002, con una tasa de crecimiento superior a la tasa de crecimiento media de la industria transformadora. La Comisión señala que el factor de competencia de los dos mercados (nivel 1 y nivel 2) es 1,0, lo que significa que el factor de competencia del proyecto en su conjunto es también 1,0 (35).
6.4.2. Factor «Relación capital-empleo»
(109)
La investigación del factor «relación capital-empleo» descrita en la decisión original de 20 de abril de 2004 no se puso en entredicho y no fue objeto de la Decisión de 20 de abril de 2005 por la que se incoaba el procedimiento. Por esta razón la parte que sigue reproduce la evaluación que se llevó a cabo y se recogió en la Decisión de 20 de abril de 2004.
(110)
De acuerdo con las DMS de 1998, el factor «relación capital-empleo» tiene por finalidad ajustar la intensidad de ayuda máxima admisible a favor de proyectos que contribuyan efectivamente y mejor a reducir el desempleo mediante la creación de un número relativamente elevado de nuevos empleos o conservando los existentes.
(111)
Según la información suministrada por Alemania, el proyecto creará 186 puestos de trabajo fijos, repartidos de la siguiente manera:
Sector de actividad
Puestos de trabajo directos
Administración y gestión
3
Ventas
4
Producción - Dirección
8
Producción - Mezclas/desechos
11
Producción - Tratamiento caliente (hot end)
27
Producción - Baño/cámara fría/tratamiento frío
31
Producción - Cortado
1
Producción - Almacén/expedición
44
Producción - Calidad/laboratorio
9
Servicios técnicos
38
Puestos de formación profesional
10
Total
186
(112)
Estas estimaciones se basan en una comparación con otra instalación de Sajonia-Anhalt en funcionamiento ya desde hace seis años y cuya sección de vidrio flotado, con una producción de [...] toneladas brutas diarias, empleaba a 187 personas (excluidos los aprendices) en el momento de la notificación. e-glass, con una producción de [...] toneladas brutas diarias, tendrá un número de empleos algo inferior al de la instalación comparada ya que en el caso de e-glass algunas áreas (seguridad) se externalizarán y además se utilizarán las tecnologías más modernas. La Comisión considera plausibles estos datos.
(113)
Los costes de inversión subvencionables por un valor de 121 millones EUR para la creación de 186 puestos de trabajo corresponden a 650 538 EUR por empleo. Según el punto 3.10.2 de las DMS de 1998 el factor «relación capital-empleo» debe fijarse por consiguiente en un valor de 0,8.
6.4.3. Factor «incidencia regional»
(114)
La investigación del factor «incidencia regional» descrita en la decisión original de 20 de abril de 2004 no se puso en entredicho y no fue objeto de la Decisión de 20 de abril de 2005 por la que se incoaba el procedimiento. Por esta razón la parte que sigue reproduce la evaluación que se llevó a cabo y se recogió en la Decisión de 20 de abril de 2004.
(115)
El factor «incidencia regional» tiene en cuenta los efectos beneficiosos en las economías de las regiones asistidas. A juicio de la Comisión, la creación de puestos de trabajo puede servir de indicador de la contribución de un proyecto de inversión al desarrollo regional. Las inversiones que requieran mucho capital pueden contribuir indirectamente a la creación de puestos de trabajo en la región asistida o en las regiones asistidas adyacentes, entendiéndose en este contexto por creación de puestos de trabajo los puestos directamente creados por el proyecto más los puestos de trabajo creados por los proveedores y clientes directos.
(116)
El proyecto contribuirá a la creación indirecta de puestos de trabajo en los siguientes sectores de actividad:
Sector de actividad
Estimación de puestos de trabajo creados indirectamente
Objetivo (36)
Por reconocer
Extracción de materias primas - sosa
24
24
24
Extracción de materias primas - arena
10
8
8
Extracción de materias primas - dolomita
2
2
2
Extracción de materias primas - cal
2
2
2
Extracción de materias primas - chatarra de vidrio
20
15
15
Transporte de materias primas - arena, cal y sosa
29
29
29
Transporte de materias primas - restos
8
8
8
Transporte de vidrio flotado
81
81
81
Transformación (pequeñas empresas)
30
6
6
Utilización y mantenimiento de las redes de suministro - oxígeno, hidrógeno
5
-
5
Utilización y mantenimiento de las redes de suministro - electricidad, gas natural (instalaciones municipales)
3
-
3
Gestión de residuos
12
12
12
Fabricante de material de envasado
28
28
28
Servicio, piezas de repuesto, mantenimiento, reparaciones (maquinaria, instalaciones de producción, grúas, bombas, instalaciones de calefacción, de ventilación y sanitarias, dispositivos electrónicos, climatización, transporte, vehículos)
60
60
60
Trabajos de pintura permanentes
1
-
1
Mantenimiento/servicio informático, de comunicaciones y de televisión industrial
8
8
8
Servicio de limpieza
5
-
5
Limpieza/cuidado de las instalaciones exteriores, servicio de invierno
6
5
5
Vigilancia/protección de la fábrica
12
7
7
Cantina
2
2
2
Proveedor de piezas de repuesto y de desgaste
10
-
0
Total
358
297
311
(117)
La Comisión reconoce las cifras citadas en las declaraciones de intenciones de las empresas contactadas en los distintos sectores (297 empleos en total).
(118)
De otros 24 puestos de trabajo no se dispone de declaraciones de intenciones. Sin embargo, las notificaciones y cifras suministrados por Alemania sobre estos puestos de trabajo parecen muy concluyentes. Solo quedan algunas dudas en el sector «Proveedor de piezas de repuesto y de desgaste»: La Comisión estima que los 10 puestos de trabajo atribuidos son demasiados, ya que el suministro de piezas de repuesto parece estar ya cubierto en su mayor parte por los 60 empleos del sector «Servicio, piezas de repuesto, mantenimiento, reparaciones […]». Por esta razón, la Comisión solo tiene en cuenta 14 de los 24 puestos no cubiertos por las declaraciones de intenciones, lo que lleva a 311 el total de empleos indirectos que pueden reconocerse.
(119)
Por todo ello, la Comisión llega a la conclusión de que, en comparación con los 186 puestos de trabajo creados directamente, la creación de empleos indirectos experimentará un fuerte incremento (más del 100 %). De conformidad con el punto 3.10.3 i) de las DMS de 1998 el factor «incidencia regional» es, por consiguiente, 1,5.
6.4.4. Intensidad de ayuda máxima admisible
(120)
Habida cuenta de las consideraciones expuestas y sobre la base de las indicaciones transmitidas por Alemania, la fórmula de las DMS de 1998 para calcular la Intensidad máxima de la ayuda para el presente proyecto es: 35 % bruto x 1,0 x 0,8 x 1,5 = 42 % bruto, limitado por el límite máximo de ayuda regional del 35 % bruto.
(121)
La intensidad de la ayuda de hasta el 35 % bruto de los costes de inversión subvencionables que Alemania tiene previsto conceder a e-glass es, por consiguiente, compatible con la intensidad de ayuda máxima admisible, calculada sobre la base de las DMS de 1998.
7. CONCLUSIONES
(122)
La intensidad de la ayuda notificada de hasta el 35 % bruto, que Alemania tiene previsto conceder a e-glass AG, cumple las condiciones necesarias para considerarla compatible con las Directrices comunitarias multisectoriales sobre ayudas regionales a grandes proyectos de inversión de 1998.
HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
Artículo 1
Se revoca la Decisión adoptada el 20 de abril de 2004.
Artículo 2
La ayuda estatal de hasta el 35 % bruto de los costes subvencionables a favor de e-glass, notificada por Alemania a la Comisión el 15 de diciembre de 2003, es compatible con el mercado común a efectos del artículo 87, apartado 3, letra a), del Tratado CE.
Artículo 3
El destinatario de la presente Decisión será la República Federal de Alemania.
Hecho en Bruselas, el 20 de diciembre de 2006.