ROZHODNUTÍ RADY
ze dne 23. ledna 2006
o schválení výjimečné vnitrostátní podpory poskytnuté Kyperskou republikou kyperským zemědělcům za účelem splacení části dluhů vzniklých v zemědělství dlouho před přistoupením Kypru k Evropské unii
(2006/39/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 třetí pododstavec této smlouvy,
s ohledem na žádost Kyperské republiky ze dne 21. listopadu 2005,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Dne 21. listopadu 2005 předložil Kypr Radě žádost o vydání rozhodnutí v souladu s čl. 88 odst. 2 třetím pododstavcem Smlouvy, podle něhož je záměr Kypru poskytnout vnitrostátní podporu kyperským zemědělcům za účelem splacení části dluhů vzniklých v zemědělství v důsledku výjimečných okolností dlouho před přistoupením Kypru k Evropské unii slučitelný se společným trhem.
(2)
Kyperská vláda vynaložila mimořádné úsilí, aby nově zajistila práci pro mnoho desítek tisíc zemědělců a obyvatel venkova, kteří byli nuceni opustit svá hospodářství a domácnosti po turecké invazi v roce 1974.
(3)
Aby tito zemědělci a obyvatelé venkova mohli ve své činnosti na Kypru pokračovat, byly sjednány půjčky se státní zárukou na pořízení strojů a hospodářských zvířat nebo na uskutečnění jiných investic do zemědělství.
(4)
V 90. letech byl Kypr postižen velkým a nebývalým suchem, jež trvalo 7 let a mělo ničivé důsledky pro zemědělskou výrobu a příjmy v zemědělství. Mnozí kyperští zemědělci, kteří byli tímto suchem postiženi, věřili v lepší úrodu v následujícím roce a půjčovali si prostředky na koupi zemědělských vstupů, čímž se dostali do bezvýchodné situace, kdy se jejich dluhy rok od roku neustále hromadily a zvyšovaly. Rozsah ztrát, které kyperským zemědělcům vznikly, a hromadění těchto dluhů měly vliv na jejich schopnost splácet stávající půjčky.
(5)
Počátkem roku 1999 přijala vláda politický závazek zabývat se problémem nahromaděných dluhů v zemědělství; jelikož však nebylo dosaženo dohody s odborovými svazy zemědělců, navržený plán splacení dluhů nebyl do přistoupení k Unii realizován. Odborové svazy zemědělců nakonec své postoje přehodnotily až po dlouhém jednání a pod tlakem vážných problémů, kterým čelilo zemědělské odvětví na Kypru po přistoupení.
(6)
Po přistoupení Kypru k Unii se kyperské zemědělské odvětví dostalo do dlouhého období krize a příjmy hospodářství na Kypru na rozdíl od všech ostatních nových členských států poklesly. Došlo k podstatnému poklesu výstupních cen zemědělské produkce, pokud jde o obiloviny a ovoce, s výjimkou citrusů. Značný podíl sklizně hroznů nemohl nalézt běžné odbytové možnosti a Kypr požádal o podporu Společenství na realizaci plánu okamžitého vyklučení a tato podpora mu byla poskytnuta. Národní plán rozvoje venkova na období 2004 až 2006, který předjímal potřebu úprav, konverze a diverzifikace, zahrnoval četné plány a programy vyžadující značné investice ze strany zemědělců a dalších obyvatel venkova. Ukázalo se však, že nahromaděné dluhy v zemědělství z období před přistoupením jsou pro realizaci tohoto plánu velkou překážkou, jelikož banky a jiné finanční instituce požadovaly před sjednáním nových půjček splacení těch předchozích.
(7)
Odmítnutí úvěrových agentur poskytnout další půjčky značně brání v úsilí o modernizaci a zlepšování výrobních jednotek v oblasti zemědělství a chovu hospodářských zvířat. Tato nedostatečná modernizace a z ní plynoucí nižší produktivita a snížená ziskovost a v důsledku toho obtížné životní a pracovní podmínky kyperských zemědělců s sebou nesou nebezpečí, že zemědělci zanechají pěstitelských činností, a z toho plynoucí riziko vážných ekonomických a sociálních dopadů pro dotčené kyperské zemědělce.
(8)
Podpora má za cíl pomoci následujícím kategoriím zemědělců, kteří jsou postiženi nahromaděním dluhů a nejsou schopni své půjčky splácet:
-
osobám, které byly zaregistrovány ve Fondu sociálního zabezpečení jako zemědělci a platily příspěvky sociálního zabezpečení až do 31. prosince 1998,
-
vysídleným zemědělcům, kteří měli odborné oprávnění a jejichž roční příjem z nezemědělské činnosti nepřesahoval ke dni 31. prosince 1998 částku 6 000 kyperských liber,
-
osobám, které dnes pobírají důchod a byly ke dni 31. prosince 1998 zaregistrovány jako zemědělci,
-
osobám, které žily na venkově a byly zaměstnány v zemědělství, avšak současně vykonávaly jinou nezemědělskou činnost, pokud jejich příjem z nezemědělské činnosti nepřesahoval ke dni 31. prosince 1998 částku 6 000 kyperských liber.
(9)
Podpora, jež má být Kyprem poskytnuta, činí 23 miliony kyperských liber (ekvivalent částky 39,33 milionů EUR) a odpovídá půjčkám uzavřeným v období od roku 1974 do 31. prosince 1998.
(10)
Počet příjemců podle navrženého programu vnitrostátní podpory se odhaduje na více než 15 000 zemědělců.
(11)
Existují proto výjimečné okolnosti, jež umožňují považovat podporu, kterou Kypr hodlá poskytnout kyperským zemědělcům za účelem splacení části dluhů vzniklých v zemědělství dlouho před přistoupením Kypru k Unii, za slučitelnou se společným trhem,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Vnitrostátní podpora ve výši 23 miliony kyperských liber (ekvivalent částky 39,33 milionů EUR), kterou Kyperská republika poskytne, aby kyperským zemědělcům umožnila splatit bankám a jiným finančním institucím část jejich dluhů vzniklých v zemědělství před 31. prosincem 1998 z důvodu výjimečných okolností existujících do uvedeného dne, se považuje za slučitelnou se společným trhem.
Článek 2
Toto rozhodnutí je určeno Kyperské republice.
V Bruselu dne 23. ledna 2006.
DECISIÓN DEL CONSEJO
de 23 de enero de 2006
por la que se aprueba la concesión de una ayuda nacional excepcional de la República de Chipre a los agricultores chipriotas para reembolsarles una parte de las deudas agrícolas contraídas mucho antes de la adhesión de Chipre a la Unión Europea
(2006/39/CE)
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su artículo 88, apartado 2, párrafo tercero,
Vista la petición presentada por Chipre el 21 de noviembre de 2005,
Considerando lo siguiente:
(1)
El 21 de noviembre de 2005, Chipre presentó al Consejo una petición motivada para que éste decidiera, de conformidad con el artículo 88, apartado 2, párrafo tercero, del Tratado, que el plan de Chipre para aprobar la concesión de una ayuda nacional a los agricultores chipriotas a efectos del reembolso parcial de deudas agrícolas contraídas mucho antes de la adhesión de Chipre a la Unión Europea resulta compatible con el mercado común.
(2)
El Gobierno chipriota ha realizado intensos esfuerzos para volver a dar trabajo a los cientos de miles de agricultores y habitantes del campo que se vieron forzados a abandonar sus explotaciones y sus hogares tras la invasión turca de 1974.
(3)
Con objeto de permitir que estos agricultores y habitantes del campo prosigan sus actividades en Chipre, se concedieron préstamos garantizados por el Estado para la adquisición de maquinaria y ganado o para la realización de otras inversiones agrícolas.
(4)
En los años noventa, Chipre sufrió una pertinaz sequía sin precedentes que duró siete años, con consecuencias devastadoras para la producción agrícola y los ingresos de los agricultores. Con la esperanza de obtener una mejor cosecha al año siguiente, muchos agricultores chipriotas golpeados por la sequía recurrieron a un préstamo para adquirir recursos agrícolas, cayendo así en una trampa de deuda acumulada año tras año. El nivel de las pérdidas sufridas por los agricultores chipriotas y la acumulación de las deudas afectaron a su capacidad de reembolsar los préstamos existentes.
(5)
A principios de 1999, el Gobierno se comprometió políticamente a abordar el problema de la deuda acumulada de los agricultores, pero al no llegarse a un acuerdo con los sindicatos de agricultores el sistema propuesto para reembolsar la deuda no se ejecutó antes de la adhesión a la Unión Europea. Sólo tras largos debates, y presionados por los importantes retos a los que se enfrentaría el sector agrícola chipriota después de la adhesión, los sindicatos de agricultores consintieron en revisar sus posiciones.
(6)
Tras la adhesión de Chipre a la Unión Europea, el sector agrícola chipriota entró en un período de crisis generalizada y los ingresos de los agricultores sufrieron una reducción, a diferencia de lo que sucedió en los demás nuevos Estados miembros. Los precios de salida de la explotación de los cereales y de la fruta, con excepción de los cítricos, sufrieron una caída importante. Una parte considerable de la cosecha de uva no pudo encontrar salida en el mercado normal y Chipre solicitó y obtuvo ayuda comunitaria para aplicar un régimen de arranque definitivo de viñas. Anticipándose a la necesidad de ajustes, de conversión y de diversificación, durante el período 2004-2006 el plan nacional de desarrollo rural incorporó varios sistemas y programas que requerían una inversión considerable por parte de los agricultores y de otros agentes del medio rural. Sin embargo, la deuda acumulada en el sector agrícola desde el período anterior a la adhesión resultó ser un importante escollo para la aplicación de dicho plan, al exigir los bancos y otras instituciones financieras el reembolso de los préstamos anteriores antes de conceder nuevos préstamos.
(7)
La negativa de los organismos de crédito de seguir concediendo préstamos constituye un obstáculo importante para los esfuerzos de modernización y renovación de las unidades de producción agrícolas y ganaderas. Esta falta de modernización y el consiguiente descenso de la productividad y de la rentabilidad, así como las duras condiciones de vida y de trabajo resultantes para los agricultores chipriotas, implican un riesgo de abandono del crecimiento, con el peligro consiguiente de graves repercusiones económicas y sociales para los agricultores chipriotas afectados.
(8)
La ayuda está destinada a apoyar a las siguientes categorías de agricultores que se han visto afectados por la acumulación de deudas y no pueden reembolsar los préstamos concedidos:
-
aquéllos registrados como agricultores en el fondo de la Seguridad Social y que hayan pagado contribuciones a la Seguridad Social hasta el 31 de diciembre de 1998,
-
los agricultores desplazados que dispusieran de licencia profesional, y cuya renta anual de empleo no agrario no excediera de 6 000 libras chipriotas el 31 de diciembre de 1998,
-
aquéllos que estén percibiendo una pensión en la actualidad y estuvieran registrados como agricultores el 31 de diciembre de 1998,
-
aquéllos que vivieran en el medio rural y ejercieran una actividad agraria, además de otra profesión no agraria, siempre que sus ingresos no agrarios no excedieran de 6 000 libras chipriotas el 31 de diciembre de 1998.
(9)
La ayuda que debe concederse a Chipre asciende a 23 millones de libras chipriotas (equivalente a 39,33 millones EUR), correspondiente a préstamos concedidos entre 1974 y el 31 de diciembre de 1998.
(10)
Se calcula que el número de beneficiarios del régimen de ayudas nacionales propuesto es superior a los 15 000 agricultores.
(11)
Por lo tanto, existen circunstancias excepcionales que permiten considerar compatible con el mercado común la ayuda prevista por Chipre para los agricultores chipriotas a efectos del reembolso parcial de deudas agrícolas contraídas mucho antes de la adhesión de Chipre a la Unión Europea.
HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
Artículo 1
Se considera compatible con el mercado común la ayuda nacional de 23 millones de libras chipriotas (equivalentes a 39,33 millones EUR) que concederá la República de Chipre a los agricultores chipriotas a efectos del reembolso parcial a bancos y otras instituciones financieras de las deudas agrícolas contraídas antes del 31 de diciembre de 1998 debido a las circunstancias excepcionales que prevalecieron antes de y hasta esa fecha.
Artículo 2
El destinatario de la presente Decisión es la República de Chipre.
Hecho en Bruselas, el 23 de enero de 2006.