NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1974/2006
ze dne 15. prosince 2006,
kterým se stanoví podrobná pravidla pro použití nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č.1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (1), a zejména na čl. 5 odst. 6, čl. 19 odst. 2 druhou větu, čl. 32 odst. 1 písm. b), čl. 66 odst. 3 třetí pododstavec, čl. 70 odst. 1 a článek 91 uvedeného nařízení,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení (ES) č. 1698/2005 stanovilo jednotný právní rámec pro podporu rozvoje venkova v celém Společenství z EZFRV. Právní rámec by měl být doplněn o podrobná prováděcí pravidla.
(2)
Co se týče souladu s opatřeními financovanými jinými nástroji společné zemědělské politiky, měla by být stanovena podrobná pravidla pro výjimky z podpory pro rozvoj venkova, zejména pro ty, jež se týkají výjimek uvedených v čl. 5 odst. 6 nařízení (ES) č. 1698/2005. Investiční podpora rozvoje venkova by měla vzít v úvahu jakákoli odvětvová omezení nebo zákazy a zamezit vytvoření nadměrných kapacit v dotčených odvětvích.
(3)
Je třeba vytvořit pravidla pro aktualizaci národních strategických plánů v oblasti jejich obsahu, postupů a načasování.
(4)
Aby se členským státům a Komisi umožnilo zřizovat nový rámec programování rychle a účinně, měly by být stanoveny lhůty mezi podáním programů pro rozvoj venkova a jejich schválením Komisí.
(5)
Pro předkládání programů pro rozvoj venkova a jejich přezkum by měla být stanovena podrobná pravidla. Aby se usnadnilo vytvoření programů pro rozvoj venkova a jejich prozkoumání a schválení Komisí, měla by být vytvořena společná pravidla pro jejich strukturu a obsah, založená zejména na požadavcích uvedených v článku 16 nařízení (ES) č. 1698/2005. Mimo to by měla být vytvořena zvláštní pravidla pro celostátní rámce podle čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005.
(6)
Rozhodnutím Komise by měly být přijaty pouze změny zahrnující významné změny programů, posuny financování EZFRV mezi osami v rámci programu a změny sazeb spolufinancování z EZFRV. O dalších změnách by měly rozhodovat členské státy a oznamovat je Komisi. Měl by být vytvořen postup pro odsouhlasení takových oznámení.
(7)
K zajištění účinného a pravidelného monitorování by měly členské státy zpřístupnit Komisi konsolidovanou a aktualizovanou elektronickou verzi svých programových dokumentů.
(8)
Nařízení (ES) č. 1698/2005 stanoví podmínky pro podporu mladým zemědělcům. Měla by být určena lhůta, ve které musí být podmínky splněny, včetně lhůty, kterou mohou členské státy poskytnout některým příjemcům pro dosažení souladu s podmínkami profesní dovednosti a schopnosti. Vzhledem k tomu, že podpora mladým zemědělcům je podmíněna tím, že mladý zemědělec předloží obchodní plán, měla by být stanovena podrobná pravidla týkající se obchodního plánu a dodržování jeho pravidel mladými zemědělci.
(9)
Co se týče podmínek pro podporu předčasného odchodu do důchodu, měly by být vyřešeny specifické problémy vzniklé v případě, kdy je hospodářství převedeno několika převodci nebo zemědělcem v nájmu. Podporu v rámci společné zemědělské politiky by nemělo být možno poskytnout na zemědělskou činnost pro neobchodní účely.
(10)
Měly by být stanoveny dovednosti a zdroje požadované od orgánů a subjektů vybraných pro zajištění poradenských služeb pro zemědělství způsobilých pro podporu.
(11)
Měla by být vytvořena metodika postupného snižování podpory pro zemědělce pokud jde o vytvoření řídicích, pomocných a poradenských služeb.
(12)
Co se týče investic do modernizace zemědělských hospodářství, aby splňovala nově přijaté normy Společenství, a v případě mladých zemědělců, aby splňovali stávající normy, měla by být stanovena lhůta pro splnění příslušných norem.
(13)
Pokud jde o investice do zvýšení hospodářské hodnoty lesů, měly by být vytvořeny lesní hospodářské plány a stanoveny typy způsobilých investic. Tyto plány by měly být připraveny v souladu s celoevropskými hlavními zásadami pro udržitelné hospodaření s lesy stanovenými v příloze 2 rezoluce L2 (celoevropská kritéria, ukazatele a hlavní zásady pro udržitelné hospodaření s lesy) třetí ministerské konference o ochraně lesů v Evropě pořádané v Lisabonu ve dnech 2. až 4. června 1998 (2).
(14)
Co se týče investic do přidané hodnoty zemědělských a lesnických produktů, aby splňovaly nově přijaté normy Společenství pro mikropodniky, měla by být stanovena lhůta pro splnění příslušných norem. Měla by být stanovena dělící čára mezi investicemi souvisejícími se dřevem, využívajícími sazeb podpory stanovené nařízením (ES) č. 1698/2005, a jinými investicemi v dřevařském odvětví.
(15)
Pokud jde o spolupráci na rozvoji nových produktů, postupů a technologií v zemědělství, potravinářském a dřevařském odvětví, měly by být stanoveny indikativní způsobilé náklady.
(16)
Pokud jde o plnění norem, měla by být úroveň podpory upravována členským státem podle normy, s ohledem na úroveň závazků plynoucích z provádění normy, přičemž investiční náklady by neměly být způsobilé pro podporu.
(17)
Co se týče podpory pro zemědělce, kteří se účastní programů jakosti potravin, měly by být stanoveny režimy Společenství a kritéria vnitrostátních režimů, produkty dotčené touto podporou a typy fixních nákladů, které lze brát v úvahu pro výpočet výše podpory.
(18)
K zajištění doplňkovosti mezi propagačními opatřeními uvedenými v článku 33 nařízení (ES) č. 1698/2005 a pravidly týkajícími se informačních a propagačních opatření uvedenými v nařízení Rady (ES) č. 2826/2000 ze dne 19. prosince 2000 o informačních a propagačních opatřeních pro zemědělské produkty na vnitřním trhu (3) by měly být stanoveny podrobné požadavky pro podporu propagace kvalitních produktů, zejména pokud jde o příjemce a způsobilé činnosti. Mimo to, aby se zamezilo riziku dvojího financování, neměla by být informační a propagační opatření podporovaná podle nařízení (ES) č. 2826/2000 způsobilá pro podporu rozvoje venkova.
(19)
Co se týče podpory pro částečně soběstačné hospodaření, měl by být stanoven obsah obchodních plánů a podmínky pro jejich provádění.
(20)
Pokud jde o podporu seskupení producentů na Maltě, měla by být stanovena zvláštní pravidla, která vezmou v úvahu zvláštní charakteristiky maltského odvětví zemědělství.
(21)
Co se týče podpory znevýhodněných oblastí, v souladu s článkem 93 nařízení (ES) č. 1698/2005 systém podpory zřízený nařízením Rady (ES) č. 1257/1999 ze dne 17. května 1999 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) a o změně a zrušení některých nařízení (4) zůstane v platnosti do 31. prosince 2009, s výhradou přijetí aktu Rady postupem podle článku 37 Smlouvy. Proto by měl článek 11 nařízení Komise (ES) č. 817/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) (5), zůstat v platnosti až do přijetí takového aktu Radou.
(22)
Měla by být učiněna opatření, která zamezí překrývání mezi podporou na dodržování norem pro zemědělce na straně jedné a platbami z Natury 2000 na straně druhé.
(23)
Pokud jde o podporu pro zemědělské životní prostředí a dobré životní podmínky zvířat, měly by minimální požadavky, které mají splnit příjemci podpory v souvislosti s různými agroenvironmentálními závazky a závazky týkajícími se dobrých životních podmínek zvířat, zajistit vyrovnané používání podpory, které bere v úvahu stanovené cíle, a tudíž přispívá k udržitelném rozvoji venkova. V tomto ohledu by mělo být velmi důležité vytváření metodiky pro výpočet dodatečných nákladů, ušlých příjmů a pravděpodobných transakčních nákladů plynoucích z daných závazků. Pokud jsou závazky založeny na omezeních příjmů, měly by být podpora zaručena pouze v případě, že omezení mohou být zhodnocena tak, aby poskytla přiměřené ujištění o dodržování závazku.
(24)
Pokud jde o podporu ochrany genetických zdrojů v zemědělství, měly by být stanoveny podrobnosti o způsobilých operacích a příjemcích podpory. Měla by být učiněna opatření, která zamezí překrývání se zemědělským životním prostředím a vyloučí z podpory činnosti způsobilé podle rámcového programu pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace.
(25)
Měly by být určeny neproduktivní investice zaměřené na udržitelné využívání zemědělské půdy.
(26)
K zajištění stejnorodého přístupu k opatřením v lesnictví je nezbytné použít vhodnou společnou definici lesů a zalesněných oblastí. Tato definice by měla být v souladu s definicí užívanou Organizací OSN pro výživu a zemědělství a Eurostatem, jak ji užila aktualizace hodnocení globálních lesních zdrojů z roku 2005. Lesy a zalesněné oblasti nezpůsobilé pro podporu podle čl. 42 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005 by měly být určeny podrobněji.
(27)
Měly by být stanoveny podrobnější podmínky podpory prvního zalesnění zemědělské půdy, zejména v souvislosti s definicí půdy, která má být zalesněna, nákladů na založení, zemědělců a rychle rostoucích druhů.
(28)
Pokud jde o podporu zemědělské půdy, na níž jsou poprvé založeny zemědělsko-lesnické systémy, měly by členské státy s ohledem na určité parametry určit maximální hustotu výsadby lesních stromů.
(29)
Co se týče podpory na obnovu lesnického potenciálu a preventivních akcí v lesích zařazených do skupiny s vysokým nebo středním stupněm rizika vzniku lesního požáru, měla by být podmíněna souladem s plány na ochranu lesů stanovenými členskými státy. Společný přístup by měl být zajištěn pro stanovení definice preventivních akcí proti lesním požárům.
(30)
Pokud jde o oblasti určené v čl. 50 odst. 5 a 6 nařízení (ES) č. 1698/2005, měly by být specifikovány podmínky jejich určení. Je třeba věnovat pozornost tomu, aby se zamezilo škodlivým účinkům zalesnění na biologickou rozmanitost nebo jiným ekologickým škodám.
(31)
Aby bylo zaručeno řádné příjímání opatření k diverzifikaci činností nezemědělské povahy uvedených v čl. 52 písm. a) bodu i) nařízení (ES) č. 1698/2005, měl by být jasným způsobem definován pojem člena zemědělského hospodářství, uvedený v článku 53 uvedeného nařízení.
(32)
Podpora partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem podle čl. 59 písm. e) nařízení (ES) č. 1698/2005 by měla být v souladu s určitými podrobnými podmínkami.
(33)
Pokud jde o osu Leader, postupy výběru místních akčních skupin by měly být transparentní a konkurenceschopné, aby bylo zajištěno, že pro podporu jsou vybrány přiměřené a vysoce kvalitní strategie rozvoje na místní úrovni. V závislosti na místních podmínkách by měly být stanoveny minimální a maximální prahové hodnoty jako obecné pravidlo pro populaci oblastí pokrytých místními akčními skupinami.
(34)
Aby bylo umožněno nejvyšší možné provádění strategií místního rozvoje, měla by být omezena podpora provozních nákladů místních akčních skupin.
(35)
Projekty spolupráce prováděné místními akčními skupinami by měly splňovat určité podmínky. Mezi Komisí a členskými státy by měl být vytvořen koordinovaný postup, který usnadní výběr nadnárodních projektů spolupráce.
(36)
Pokud jde o technickou pomoc, měla by být poskytnuta ujednání o spolufinancování programů rozvoje venkova pokrývající regiony způsobilé podle konvergenčního cíle a další regiony, stejně jako podrobné přijetí a termíny pro vytvoření vnitrostátní sítě v oblasti venkova.
(37)
Měla by být stanovena pravidla společná pro několik opatření týkající se zejména: provádění integrovaných opatření, investičních opatření, převodu zemědělského hospodářství během období, v němž je závazek dán jako podmínka poskytnutí podpory, zvětšení rozlohy hospodářství a definice různých kategorií vyšší moci nebo výjimečných okolností.
(38)
Členské státy by měly podniknout veškeré nezbytné kroky a zavést příslušná opatření k zajištění toho, aby všechna opatření pro rozvoj venkova byla ověřitelná a kontrolovatelná. Členské státy by měly zajistit, aby jejich kontrolní opatření poskytla rozumnou záruku, že budou dodržována kritéria způsobilosti a další závazky. Zejména pro výpočty plateb pro některá opatření by členské státy měly prostřednictvím příslušných odborných znalostí doložit přiměřenost a přesnost výpočtů.
(39)
Měla by být stanovena podrobná pravidla pro úrokové subvence pro půjčky a případně některé formy finančního inženýrství. Měly by být také stanoveny podmínky, za nichž mohou řídící orgány uplatnit standardní náklady a považovat příspěvky ve formě věcných plnění za způsobilé výdaje, aby bylo zajištěno účinné a stejnorodé řízení. Aby se zajistilo lepší zaměření investičních operací, měl by být k dispozici soubor společných pravidel pro definici způsobilých výdajů. Společná pravidla by také měla být nutná v případech, kdy se příslušné orgány členského státu rozhodnou vyplatit příjemci podpory investic zálohu.
(40)
K zajištění souladu s pravidly a postupy státní podpory by měla být stanovena zvláštní ustanovení pro některá opatření spolufinancovaná EZFRV a pro další vnitrostátní financování.
(41)
K zajištění informací a publicity o činnostech pro rozvoj venkova využívajících podpory EZFRV by měly programy rozvoje venkova zahrnovat plán komunikace, jehož obsah by měl být určen. Proto by měly být určeny závazky řídících orgánů a příjemců podpory, aby se zajistil nejsoudržnější přístup.
(42)
Aby se zvýšila transparentnost ve vztahu k poskytování podpory z EZFRV, měly by členské státy každoročně zveřejňovat elektronicky nebo jiným způsobem seznam příjemců podpory, názvy provedených operací a částku z veřejných finančních prostředků jim přidělenou. Cílem poskytování této informace veřejnosti je zvýšit transparentnost činnosti Společenství v oblasti rozvoje venkova, zvýšit úroveň správného finančního řízení veřejných prostředků a především posílit kontrolu nad přidělenými veřejnými finančními prostředky, a konečně zabránit narušení konkurenčního prostředí mezi příjemci podpory na rozvoj venkova. Tyto prvořadé cíle odůvodňují poskytování příslušných informací veřejnosti, přičemž je třeba vzít ohled na princip proporcionality a požadavek ochrany osobních dat, jelikož nelze překročit rámec toho, co je nezbytné v demokratické společnosti pro zabránění podvodům.
(43)
Pokud jde o monitorování, měly by být určeny podrobnosti výroční zprávy o pokroku uvedené v článku 82 nařízení (ES) č. 1698/2005 a rovněž podrobnosti společných ukazatelů, jež tvoří součást Společného rámce pro monitorování a hodnocení podle článku 80 uvedeného nařízení.
(44)
K zajištění bezpečné elektronické výměny údajů mezi Komisí a členskými státy by měl být vytvořen informační systém. Měl by být vymezen obsah a fungování systému a přístupová práva k systému.
(45)
Nová prováděcí pravidla by měla nahradit pravidla stanovená pro provádění nařízení (ES) č. 1257/1999. Proto by mělo být od 1. ledna 2007 zrušeno nařízení (ES) č. 817/2004.
(46)
Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rozvoj venkova,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
Oblast působnosti
Článek 1
Toto nařízení stanoví podrobná pravidla pro použití nařízení (ES) č. 1698/2005, pokud jde o zásady a obecná pravidla pro podporu rozvoje venkova, zvláštní a společná ustanovení pro opatření pro rozvoj venkova, předpisy o způsobilosti a správní předpisy, kromě ustanovení o kontrolách.
KAPITOLA II
Obecná pravidla
Oddíl 1
Doplňkovost, soudržnost a soulad
Článek 2
1. Soudržnost uvedená v článku 5 nařízení (ES) č. 1698/2005 je zajištěna:
a)
mezi opatřeními na podporu rozvoje venkova na straně jedné a opatřeními prováděnými podle jiných nástrojů podpory Společenství, a zejména opatřeními prováděnými podle přímých a jiných systémů podpory společné zemědělské politiky a opatření týkající se zdraví zvířat a rostlin na straně druhé;
b)
mezi různými opatřeními na podporu rozvoje venkova.
2. V případech kdy lze podle nařízení (ES) č. 1698/2005 výjimečně udělit podporu v souladu s čl. 5 odst. 6 uvedeného nařízení, pro opatření spadající do působnosti režimů podpory uvedených v příloze I tohoto nařízení, členské státy zajistí, že příjemce může získat podporu pro danou operaci pouze podle jednoho režimu.
Za tímto účelem členské státy, když zahrnují do svých programů pro rozvoj venkova takové výjimky, popíší ve svých programech kritéria a správní předpisy, které budou používat na dotčené režimy podpory.
3. Pokud organizace společného trhu, včetně režimů přímé podpory, financovaná Evropským zemědělským a záručním fondem uvalí omezení na produkci nebo na podporu Společenství na úrovni jednotlivých zemědělců, hospodářství nebo zpracovatelských podniků, nelze podle nařízení (ES) č. 1698/2005 podporovat žádné investice, které by zvýšily produkci nad tato omezení.
Oddíl 2
Strategie a programování
Článek 3
1. Národní strategické plány mohou být aktualizovány v programovém období. Pro takové aktualizace se vezme v úvahu jeden nebo oba následující prvky:
a)
aktualizace ovlivňuje jeden nebo více prvků uvedených v čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 a nebo jeden nebo více strategických směrů Společenství uvedených v článku 9 uvedeného nařízení;
b)
aktualizace zahrnuje změny jednoho nebo více programů pro rozvoj venkova, uvedené v čl. 6 odst. 1 tohoto nařízení.
2. Ustanovení čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005 se použijí obdobně na aktualizace národních strategických plánů.
3. Aby se zajistil dostatečný čas na přizpůsobení programů pro rozvoj venkova, předloží členské státy Komisi poslední aktualizaci národního strategického plánu nejpozději 30. června 2013.
4. Národní strategické plány jsou potvrzeny nebo aktualizovány po schválení programů pro rozvoj venkova zvláště ve světle stanovování cílů plynoucích z hodnocení ex ante těchto programů.
Článek 4
1. Komise schválí programy pro rozvoj venkova předložené členskými státy do šesti měsíců ode dne, kdy tyto programy obdrží. V případě, že jsou programy pro rozvoj venkova předloženy před vstupem tohoto nařízení v platnost, začne šestiměsíční lhůta běžet ode dne jeho vstupu v platnost.
V případech použití druhého pododstavce čl. 18 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 začne šestiměsíční lhůta stanovená v prvním pododstavci tohoto odstavce dnem, kdy jsou zrevidované navrhované programy v souladu s prvním pododstavcem čl. 18 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005.
2. Data pro určení období stanovených v odstavci 1 tohoto článku se případně stanoví v souladu s čl. 63 odst. 6 a 8.
Článek 5
1. Obsah programů pro rozvoj venkova uvedených v článku 16 nařízení (ES) č. 1698/2005 je vytvořen v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
Hodnocení ex ante uvedené v článku 85 nařízení (ES) č. 1698/2005 se přikládá ke každému programu pro rozvoj venkova.
2. Celostátní rámce uvedené v čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 obsahují informace společné pro několik opatření. Pro tato opatření mohou regionální programy pro rozvoj venkova obsahovat jen dodatečné informace za předpokladu, že informace obsažené společně v celostátním rámci a regionálních programech jsou v souladu s požadavky přílohy II tohoto nařízení.
3. Členské státy předloží Komisi elektronickou verzi svých programů pro rozvoj venkova a případně celostátní rámce, aktualizované po každé změně, včetně standardních tabulek stanovených v příloze II tohoto nařízení odpovídajících informacím požadovaným v souladu s čl. 16 písm. d), e) a f) nařízení (ES) č. 1698/2005. Členské státy předají Komisi požadavky na změny programů a případně na změny celostátních rámců elektronicky v souladu s článkem 63 tohoto nařízení.
Oddíl 3
Změny v programech pro rozvoj venkova
Článek 6
1. Změny v programech pro rozvoj venkova spadají do následujících kategorií:
a)
přezkumy podle čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005;
b)
přezkumy plynoucí z koordinačních postupů pro čerpání finančních prostředků podle čl. 77 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005;
c)
další změny nespadající do písmen a) a b) tohoto odstavce.
2. Změny v programech podle odst. 1 písm. a) a b) mohou být navrhovány až od druhého roku provádění programu.
3. Návrhy na změny v programech pro rozvoj venkova musí být řádně podloženy, a musí uvádět zejména tyto informace:
a)
důvody a jakékoli prováděcí problémy odůvodňující změnu;
b)
očekávané účinky změny;
c)
vztah mezi změnou a celostátním strategickým plánem.
Článek 7
1. Na žádost členského státu přijme Komise ve věci přezkumů programů uvedených v čl. 6 odst. 1 písm. a) tohoto nařízení rozhodnutí podle čl. 19 odst. 2 první věty nařízení (ES) č. 1698/2005, pokud:
a)
přezkum jde nad práh pružnosti mezi osami uvedenými v čl. 9 odst. 2 tohoto nařízení;
b)
přezkum mění sazby spolufinancování Společenství uvedené v článku 70 nařízení (ES) č. 1698/2005 schválené v programu pro rozvoj venkova;
c)
přezkum mění celkový příspěvek Společenství pro celé programové období a nebo jeho roční rozdělení, aniž by se měnily příspěvky za minulé roky;
d)
přezkum zavádí změny související s výjimkami podle čl. 5 odst. 6 nařízení (ES) č. 1698/2005.
Toto rozhodnutí je přijato do šesti měsíců ode dne, kdy Komise obdrží žádost členského státu.
2. Kromě případů nouzových opatření v důsledku přírodních katastrof nejsou žádosti o přezkumy programů podle čl. 6 odst. 1 písm. a) předkládány více než jednou ročně pro jeden program.
Žádosti o přezkumy podle odst. 1 písm. c) členské státy předloží nejpozději do 30. září každého roku.
Poslední žádosti o přezkumy uvedené v odstavci 1 členské státy předloží Komisi nejpozději do 30. června 2013.
Článek 8
1. Členské státy s regionalizovaným programováním mohou předložit přezkumy programů podle čl. 6 odst. 1 písm. b), aby převedly příspěvek z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) mezi regionálními programy pro konkrétní roky, pokud:
a)
se celkový příspěvek z EZFRV na program za celé programové období nezmění;
b)
se celkový příděl z EZFRV pro dotčený členský stát nezmění;
c)
se roční rozdělení programu pro roky předcházející roku revize nezmění;
d)
je dodržen roční příděl z EZFRV dotčenému členskému státu;
e)
případně není snížen rozpočet pro dosažení konvergenčního cíle uvedeného v národním strategickém plánu v souladu s čl. 11 odst. 3 písm. f) nařízení (ES) č. 1698/2005.
2. Finanční tabulky dotčených programů se upraví tak, aby odrážely převody uvedené v odstavci 1.
Zrevidované finanční tabulky se předloží Komisi nejpozději do 30. září kalendářního roku, v němž se provedla změna. Rok 2012 je posledním rokem, kdy lze tyto přezkumy předložit.
Komise přijme rozhodnutí schvalující nové finanční tabulky během tří měsíců ode dne kdy obdržela žádost členského státu. Postup uvedený v čl. 90 odst. 2 nařízení (ES) č. 1698/2005 se nepoužije.
3. Žádosti o přezkum programů podle čl. 6 odst. 1 písm. b) se nezasílají více než jednou za kalendářní rok.
Článek 9
1. Změny v programech provedené členskými státy podle čl. 6 odst. 1 písm. c) mohou zahrnovat změny rozdělení financí podle opatření v rámci osy, stejně jako nefinanční změny týkající se zavedení nových opatření, stažení stávajících opatření nebo informace o stávajících opatřeních v programu a jejich popis.
2. Členské státy jsou rovněž oprávněny činit změny uvedené v čl. 6 odst. 1 písm. c) převodem v rámci jednoho kalendářního roku z kterékoli osy a do kterékoli osy až 1 % celkového příspěvku z EZFRV na program po celé programové období.
3. Změny programů uvedené v odstavcích 1 a 2 mohou být učiněny nejpozději do 31. prosince 2015 za předpokladu, že členské státy tyto změny ohlásí nejpozději do 31. srpna 2015.
4. Kromě případů nouzových opatření v důsledku přírodních katastrof se změny uvedené v odstavcích 1 a 2 pro jeden program oznamují nejvýše třikrát za kalendářní rok za předpokladu, že je v kalendářním roce, v němž jsou učiněna tři oznámení, dodržen 1 % strop uvedený v odstavci 2.
5. Změny uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku jsou slučitelné se sazbami stanovenými v článku 17 nařízení (ES) č. 1698/2005.
6. Změny uvedené v odstavcích 1 a 2 se oznamují Komisi. Komise je posoudí z hlediska:
a)
souladu s nařízením (ES) č. 1698/2005;
b)
soudržnosti s příslušným národním strategickým plánem;
c)
souladu s tímto nařízením.
Komise informuje členské státy o výsledcích tohoto posouzení do čtyř měsíců ode dne, kdy obdržela žádost o změnu programu. Pokud změny nejsou v souladu s jedním nebo více hodnocenými parametry uvedenými v prvním pododstavci, je čtyřměsíční lhůta pozastavena, dokud Komise neobdrží změny programu, které jsou v souladu s parametry.
Pokud Komise neinformuje členský stát ve čtyřměsíční lhůtě uvedené v druhém pododstavci, považují se změny za schválené a vstoupí v platnost v okamžiku, kdy vyprší čtyřměsíční lhůta.
Článek 10
1. Pro účely druhého pododstavce čl. 71 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005 nesou členské státy odpovědnost za výdaje ode dne, kdy jejich žádost o přezkum programu nebo jeho změny podle čl. 6 odst. 1 tohoto nařízení obdrží Komise, do přijetí rozhodnutí Komise podle článků 7 a 8 tohoto nařízení nebo do dokončení posouzení souladu změn podle článku 9 tohoto nařízení.
2. V případech nouzových opatření v důsledku přírodních katastrof může způsobilost výdajů souvisejících se změnami programu podle čl. 6 odst. 1 začít ode dne dřívějšího, než je den uvedený v druhém pododstavci čl. 71 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005.
Článek 11
Změny celostátních rámců podle čl. 15 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 spadají do působnosti čl. 6 odst. 1 písm. c) tohoto nařízení. Ustanovení čl. 9 odst. 3 a 6 tohoto nařízení se použijí na takové změny obdobně.
Článek 12
Pokud jsou právní předpisy Společenství přijaty nebo pozměněny, změní se programy pro rozvoj venkova v souladu s čl. 6 odst. 1 podle těchto nových nebo pozměňujících předpisů. Takové změny se nezapočítávají do ročního počtu změn podle čl. 7 odst. 2, čl. 8 odst. 3 a čl. 9 odst. 4. Ustanovení čl. 6 odst. 2 se na tyto změny nepoužije.
KAPITOLA III
Opatření k rozvoji venkova
Oddíl 1
Opatření k rozvoji venkova po jednotlivých osách
Pododdíl 1
Osa 1
Článek 13
1. Podmínky pro zahájení činnosti mladých zemědělců podle čl. 22 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou splněny v okamžiku, kdy je předložena žádost o podporu.
Ode dne, kdy je přijato individuální rozhodnutí o poskytnutí podpory, lze poskytnout lhůtu nepřekračující 36 měsíců ke splnění podmínek souvisejících s profesními dovednostmi a schopnostmi podle čl. 22 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1698/2005, pokud mladý zemědělec potřebuje období na přizpůsobení, v němž zahájí činnost nebo restrukturalizuje hospodářství, za předpokladu, že podnikatelský plán podle písmena c) uvedeného odstavce stanoví takovou potřebu.
2. Podnikatelský plán podle čl. 22 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005 popisuje přinejmenším:
a)
počáteční situaci zemědělského hospodářství a specifické milníky a cíle pro rozvoj činností nového hospodářství;
b)
podrobnosti o investicích, vzdělání, poradenství nebo jakékoli další činnosti vyžadované pro rozvoj činností zemědělského hospodářství.
3. Soulad s podnikatelským plánem posuzuje příslušný orgán nejpozději pět let od individuálního rozhodnutí o poskytnutí podpory. Členské státy berou v úvahu okolnosti, v nichž je podnikatelský plán prováděn, a určí podmínky pro navrácení již získané podpory, pokud mladý zemědělec nedosáhne v době posouzení souladu s ustanoveními podnikatelského plánu.
4. Individuální rozhodnutí o poskytnutí podpory pro zahájení činnosti mladých zemědělců bude přijato nejpozději osmnáct měsíců od zahájení činnosti, jak je určeno platnými ustanoveními členských států. V případě podpory poskytované ve formě jednorázové prémie, stanovené v příloze nařízení (ES) č. 1698/2005 a pro účely odstavce 3 tohoto článku, mohou členské státy rozdělit své platby do pěti splátek.
5. Členské státy mohou rozhodnout, že pokud podnikatelský plán odkazuje na použití dalších opatření k rozvoji venkova uvedených v nařízení (ES) č. 1698/2005, schválení žádosti mladého zemědělce příslušným orgánem poskytuje přístup také k těmto dalším opatřením. V takovém případě musí být informace, které žadatel předloží, dostatečně podrobné, aby podpořily žádost o podporu podle těchto dalších opatření.
6. V situaci, kdy mladý zemědělec není ustanoven jediným vedoucím zemědělského hospodářství, lze uplatnit zvláštní podmínky. Tyto podmínky musí být shodné s podmínkami požadovanými pro mladého zemědělce začínajícího činnost jako jediný vedoucí hospodářství.
Článek 14
1. Pokud je zemědělský podnik převeden několika převodci, celková podpora pro předčasný odchod do důchodu podle článku 23 nařízení (ES) č. 1698/2005 je omezena na částku poskytovanou jednomu převodci.
2. Neobchodní zemědělská činnost prováděná převodcem není způsobilá pro podporu v rámci společné zemědělské politiky.
3. Zemědělec v nájmu může převést uvolněnou půdu majiteli za předpokladu, že nájem je ukončen a požadavky vztahující se na nabyvatele uvedené v čl. 23 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou splněny.
4. Členské státy mohou stanovit, že uvolněná půda je převzata orgánem, který na sebe vezme zodpovědnost převést ji později na nabyvatele, kteří splní podmínky uvedené v čl. 23 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005.
Článek 15
1. Poradenské služby, pro něž lze udělit podporu podle článku 24 nařízení (ES) č. 1698/2005, jsou v souladu s kapitolou 3 hlavy II nařízení Rady (ES) č. 1782/2003 (6) a jeho prováděcími předpisy.
2. Orgány a subjekty vybrané, aby poskytovaly poradenské služby zemědělcům, mají vhodné zdroje ve formě kvalifikovaného personálu, správních a technických zařízení a poradenských zkušeností a spolehlivosti za dodržení požadavků, podmínek a norem uvedených v čl. 24 odst. 1 druhém pododstavci písm. a) a b) nařízení (ES) č. 1698/2005.
Článek 16
V programech pro rozvoj venkova je vytvořena postupně se snižující míra podpory pro zřizování řídicích, pomocných a poradenských služeb podle článku 25 nařízení (ES) č. 1698/2005, která zajistí snižování podpory ve stejných částkách od prvního roku podpory takovým způsobem, že nejpozději v šestém roce od vytvoření těchto služeb bude podpora zcela vyčerpána.
Článek 17
1. V případě podpory investic na modernizaci zemědělských hospodářství tak, aby splňovala nově přijaté normy Společenství stanovené v druhém pododstavci čl. 26 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005, musí být příslušné normy splněny do uplynutí doby odkladu stanovené v uvedeném pododstavci.
2. Pokud provádí investice mladí zemědělci získávající podporu uvedenou v článku 22 nařízení (ES) č. 1698/2005, aby splnili stávající normy Společenství, musí být příslušné normy splněny do uplynutí doby odkladu stanovené ve třetím pododstavci čl. 26 odst. 1 uvedeného nařízení.
Článek 18
1. Pro účely čl. 27 odst. 2 nařízení (ES) č. 1698/2005 se lesní hospodářské plány vhodné podle velikosti a použití zalesněné oblasti zakládají na příslušných vnitrostátních právních předpisech stejně jako na stávajících plánech na využití půdy a náležitě pokrývají lesní zdroje.
2. Operace za zvýšení hospodářské hodnoty lesů, uvedené v článku 27 nařízení (ES) č. 1698/2005, se týkají investic na úrovni lesních podniků a mohou zahrnovat investice do zařízení pro sklizeň.
Činnosti související s regenerací po konečném vykácení jsou z podpory vyloučeny.
3. Lesy uvedené v čl. 30 odst. 4 tohoto nařízení jsou vyňaty z oblasti působnosti první věty čl. 27 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005.
Článek 19
1. V případě podpory investic za účelem zvýšení hodnoty zemědělských a lesnických produktů tak, aby splňovaly nově přijaté normy Společenství stanovené v čl. 28 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005, musí být příslušné normy splněny do uplynutí doby odkladu stanovené v uvedeném pododstavci.
2. V případě podpory investic do zvyšování hodnoty lesnických produktů jsou investice související s použitím dřeva jako suroviny omezeny na všechny pracovní operace před průmyslovým zpracováním.
Článek 20
Náklady na spolupráci při vývoji nových produktů, postupů a technologií v zemědělství, potravinářství a lesnictví podle čl. 29 odst. 2 nařízení (ES) č. 1698/2005 se týkají přípravných operací, jako např. navrhování, produktu, procesu nebo technologického rozvoje a zkoušek a hmotných a nebo nehmotných investic souvisejících se spoluprací, před použitím nově vytvořených produktů, procesů a technologií pro obchodní účely.
Článek 21
1. Úroveň podpory pro splnění norem založených na právních předpisech Společenství podle článku 31 nařízení (ES) č. 1698/2005 upraví členské státy po jednotlivých normách s ohledem na úroveň závazků plynoucích z použití normy. Platby jsou rozloženy do období maximálně pěti let uvedeného v odstavci 2 uvedeného článku.
2. Náklady související s investicemi se neberou při určování úrovně roční podpory pro splnění norem založených na právních předpisech Společenství podle článku 31 nařízení (ES) č. 1698/2005 v úvahu.
Článek 22
1. Programy jakosti Společenství uvedené v čl. 32 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou ty, jež jsou vytvořeny podle těchto nařízení a ustanovení:
a)
nařízení Rady (EHS) č. 2092/91 (7);
b)
nařízení Rady (ES) č. 509/2006 (8);
c)
nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (9);
d)
hlava VI nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 (10).
2. Aby byly způsobilé pro podporu, musí programy jakosti potravin uznávané členskými státy podle čl. 32 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1698/2005 splňovat tato kritéria:
a)
zvláštnost konečného produktu podle těchto programů se odvozuje z podrobných závazků pro zemědělské metody, které zaručují:
-
zvláštní vlastnosti včetně výrobního procesu, nebo
-
kvalitu konečného produktu, která významně překračuje normy pro obchodní komodity týkající se veřejného zdraví, zdraví zvířat a rostlin, dobrých životních podmínek zvířat nebo ochrany životního prostředí;
b)
programy zahrnují závazné specifikace produktu a soulad s těmito specifikacemi ověří nezávislý kontrolní orgán;
c)
program je otevřený všem producentům;
d)
programy jsou transparentní a zajistí úplné zpětné vysledování produktů;
e)
programy odpovídají současným a předvídatelným příležitostem na trhu.
3. Podporu lze zajistit zemědělcům, kteří se účastní programu jakosti potravin pouze v případě, že kvalita produktu nebo potraviny byla úředně uznána podle nařízení a ustanovení uvedených v odstavci 1, nebo v programu jakosti potravin uznaném členským státem podle odstavce 2.
Pokud jde o programy jakosti potravin uvedené v odst. 1 písm. b) a c), lze udělit podporu pouze pokud se týče produktů evidovaných v rejstříku Společenství.
4. Pokud je podpora pro účast v programu jakosti potravin podle nařízení (EHS) č. 2092/91 pro specifický produkt začleněna do programu pro rozvoj venkova, fixní náklady plynoucí z účasti v programu jakosti se neberou v úvahu při výpočtu výše podpory pro stejný produkt v rámci agroenvironmentálního opatření na podporu ekologického zemědělství.
5. Pro účely čl. 32 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005 se „fixními náklady“ rozumí náklady vzniklé vstupem a ročními příspěvky na účast v podporovaném programu jakosti potravin, včetně, pokud je to nezbytné, výdajů na kontroly požadované pro ověření souladu se specifikacemi programu.
Článek 23
1. Pro účely čl. 20 písm. c) bodu iii) nařízení (ES) č. 1698/2005 se „seskupením producentů“ rozumí organizace jakékoli právní formy, která seskupuje provozovatele aktivně se účastnící programu jakosti potravin podle článku 32 uvedeného nařízení pro specifický zemědělský produkt nebo potravinu. Profesní a nebo meziprofesní organizace zastupující jedno nebo více odvětví nemohou být hodnoceny jako „seskupení producentů“.
2. Informační a propagační činnosti způsobilé pro podporu podle článku 33 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou činnostmi určenými k tomu, aby spotřebitele přiměly koupit produkty nebo potraviny spadající do programu jakosti potravin zapojených do programů pro rozvoj venkova podle článku 32 uvedeného nařízení.
Tyto činnosti přitáhnou pozornost ke specifickým rysům nebo výhodám dotčených produktů, zejména k jakosti, specifickým metodám produkce, vysokým standardům dobrých životních podmínek zvířat a respektování životního prostředí souvisejících s dotčeným programem jakosti, a mohou zahrnovat šíření vědeckých a technických znalostí o těchto produktech. Tyto činnosti zahrnují zejména organizaci veletrhů a výstav a účast na nich, další podobné vztahy s veřejností a reklamu prostřednictvím různých komunikačních kanálů nebo na místech prodeje.
3. Pro podporu podle čl. 20 písm. c) bodu iii) nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou způsobilé pouze informační, propagační a reklamní činnosti na vnitřním trhu.
Takové činnosti nepodněcují spotřebitele ke koupi produktu kvůli jeho konkrétnímu původu, kromě produktů v rámci programu jakosti zavedeného nařízením (ES) č. 510/2006 a produktů podle nařízení (ES) č. 1493/1999. Původ produktu však může být vyznačen za předpokladu, že zmínka o původu je ve vztahu k hlavnímu sdělení podřadná.
Činnosti zahrnující propagaci obchodních značek nejsou způsobilé pro podporu.
4. Pokud se činnosti podle odstavce 2 týkají produktu zahrnutého do programu jakosti potravin podle čl. 22 odst. 1 písm. a), b) nebo c), uvede se na informačních, propagačních a nebo reklamních materiálech logo Společenství stanovené pro tyto programy.
5. Informační a propagační činnosti podporované podle nařízení (ES) č. 2826/2000 nemají nárok na podporu podle čl. 20 písm. c) bodu iii) nařízení (ES) č. 1698/2005.
6. Členské státy zajistí, aby všechny předlohy informačních, propagačních a reklamních materiálů navržených v souvislosti s podporovanou činností byly v souladu s právními předpisy Společenství. Za tímto účelem předloží příjemci podpory tyto navrhované materiály příslušnému orgánu členského státu.
Článek 24
1. Podnikatelský plán podle článku 34 nařízení (ES) č. 1698/2005:
a)
poskytne důkaz, že zemědělský podnik se může stát hospodářsky životaschopným, případně včetně doplňkovosti dalších zdrojů příjmů zemědělského hospodářství;
b)
obsahuje podrobnosti o požadovaných investicích;
c)
popisuje specifické milníky a cíle.
2. Pokud podnikatelský plán uvedený v článku 34 nařízení (ES) č. 1698/2005 obsahuje odkaz na jiná opatření k rozvoji venkova, musí být taková opatření uvedena dostatečně podrobně, aby podpořila žádosti o pomoc podle těchto dalších opatření.
3. Pro účely čl. 34 odst. 2 nařízení (ES) č. 1698/2005 neposkytnou členské státy, za přihlédnutí k podmínkám, v nichž je podnikatelský plán prováděn, žádnou další platbu podpory, pokud částečně soběstačný zemědělec nesplňuje ustanovení podnikatelského plánu v době posouzení.
Článek 25
1. V případě Malty, aby se stanovila minimální podpora pro produkční odvětví s mimořádně nízkým celkovým výnosem, v souladu s přílohou nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou pouze seskupení producentů skládající se z minimálního procenta producentů v dotčeném odvětví a představující minimální procento produkce v daném odvětví způsobilá pro tuto minimální podporu.
Minimální procento producentů a produkce stejně jako dotčená odvětví budou určena v maltském programu pro rozvoj venkova.
2. Minimální výše podpory pro seskupení producentů na Maltě vypočítaná na základě nákladů nezbytných na vytvoření malého seskupení producentů je uvedena v příloze III.
Pododdíl 2
Osa 2
Článek 26
Příjemci podpory podle článku 38 nařízení (ES) č. 1698/2005 nejsou způsobilí pro podporu podle článku 31 uvedeného nařízení, pokud jde o provádění směrnic Rady 79/409/EHS (11) a 92/43/EHS (12).
Článek 27
1. Pro účely čl. 39 odst. 1 až 4 a článku 40 nařízení (ES) č. 1698/2005 se použijí odstavce 2 až 13 tohoto článku.
2. Každý závazek rozšířit nebo jinak provozovat chov hospodářských zvířat musí splňovat alespoň tyto podmínky:
a)
je zachováno obhospodařování pastvin;
b)
je zachována celková plocha pastvin, a tím je zabráněno jak nadměrnému spásání, tak i nevyužívání pastvin;
c)
je určen stav hustoty hospodářských zvířat se zřetelem k celkovému počtu pásajících se hospodářských zvířat chovaných v zemědělském podniku, nebo, v případě závazku omezovat vylouhování živin, se zřetelem k celkovému počtu zvířat chovaných v daném zemědělském podniku, na která se vztahuje dotyčný závazek.
3. Závazky na omezení používání hnojiv, přípravků na ochranu rostlin nebo jiných prostředků mohou být přijaty pouze tehdy, pokud mohou být tato omezení posouzena takovým způsobem, který zaručuje soulad s těmito závazky.
4. Podpora se může vztahovat k těmto závazkům:
a)
chov hospodářských zvířat místních původních plemen ohrožených upuštěním od jejich využívání;
b)
zachování genetických zdrojů rostlin přirozeně přizpůsobených místním a regionálním podmínkám a ohrožených genetickým narušením.
Druhy hospodářských zvířat způsobilých pro podporu a kritéria pro stanovení prahové úrovně ohrožení hospodářského využívání místních plemen jsou vymezeny v příloze IV.
5. Agroenvironmentální podpora a/nebo podpora dobrých životních podmínek zvířat pro stejnou produkci není vyloučena environmentálními opatřeními prováděnými v rámci organizací společného trhu nebo režimů přímé podpory uvedených v příloze I, opatřeními pro zdraví zvířat a rostlin nebo opatřeními k rozvoji venkova kromě opatření v rámci zemědělského životního prostředí a dobrých životních podmínek zvířat, za předpokladu, že tato podpora je doplňující a slučitelná s dotyčnými opatřeními.
Lze kombinovat různé závazky v oblasti zemědělského životního prostředí a/nebo dobrých životních podmínek zvířat za předpokladu, že se doplňují a jsou vzájemně slučitelné.
V případě kombinování opatření a závazků uvedených v prvním a druhém pododstavci zohlední výše podpory ušlý příjem a zvláštní dodatečné náklady vyplývající z kombinování.
6. Agroenvironmentální opatření pro půdu vyňatou z produkce podle článku 54 nebo 107 nařízení (ES) č. 1782/2003 má nárok na podporu pouze za předpokladu, že agroenvironmentální závazky přesahují hlavní požadavky stanovené v čl. 3 odst. 1 uvedeného nařízení.
V případě podpory pro horské oblasti, oblasti jinak znevýhodněné, zemědělské oblasti Natury 2000 a zemědělské oblasti zahrnuté v plánech povodí podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (13) vezmou případně agroenvironmentální závazky v úvahu podmínky stanovené pro podporu v dotčených oblastech.
7. Každý závazek v oblasti dobrých životních podmínek zvířat uvedený v článku 40 nařízení (ES) č. 1698/2005 poskytne aktualizované normy v nejméně jedné z těchto oblastí:
a)
voda a krmivo bližší jejich přirozeným potřebám;
b)
podmínky ustájení, jako např. přidělený prostor, stelivo, přirozené světlo;
c)
přístup do venkovních prostor;
d)
nepřítomnost soustavného mrzačení, izolace nebo stálého uvazování;
e)
prevence patologií vymezená především zemědělskými postupy a/nebo podmínkami chovu.
8. Referenční úrovní pro výpočet ušlého příjmu a dodatečných nákladů vyplývajících z daných závazků jsou příslušné normy a požadavky uvedené v čl. 39 odst. 3 a čl. 40 odst. 2 nařízení (ES) č. 1698/2005.
9. Pokud jsou obvykle závazky vyjádřeny v jiných jednotkách než v těch, jež jsou uvedeny v příloze nařízení (ES) č. 1698/2005, mohou členské státy vypočítat platby na základě těchto jiných jednotek. V těchto případech členské státy zajistí, aby byly splněny v příloze uvedené maximální roční částky způsobilé pro podporu Společenství. Za tímto účelem mohou členské státy:
a)
stanovit mezní hodnotu počtu jednotek na hektar zemědělského podniku, na niž se použije agroenvironmentální závazek, nebo
b)
určit celkovou maximální částku pro každý zúčastněný zemědělský podnik a zajistit, že platby pro každý zemědělský podnik jsou slučitelné s touto mezní hodnotou.
10. Členské státy určí potřebu poskytnout náhradu pro transakční náklady uvedené v čl. 39 odst. 4 a čl. 40 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 na základě objektivních kritérií.
Pro účely čl. 39 odst. 4 a čl. 40 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 se „transakčními náklady“ rozumí náklady na umožnění transakce, nikoliv náklady přímo připisovatelné prováděcím nákladům závazku, k němuž se vztahují.
Prvky transakčních nákladů se vypočítají za dobu trvání období závazku a nepřekročí 20 % ušlých příjmů a dodatečných nákladů vzhledem k danému závazku.
11. Členské státy mohou povolit převod jednoho závazku na druhý během jeho doby působnosti za předpokladu, že jsou splněny všechny tyto podmínky:
a)
jakýkoli takový převod je významným přínosem pro životní prostředí nebo dobré životní podmínky zvířat nebo pro obojí;
b)
stávající závazek je podstatně posílen; a
c)
schválený program rozvoje venkova zahrnuje dotčené závazky.
Agroenvironmentální závazek může být převeden na závazek prvního zalesnění zemědělské půdy podle článku 43 nařízení (ES) č. 1698/2005 za podmínek stanovených v písmenech a) a b) prvního pododstavce tohoto odstavce. Agroenvironmentální závazek zanikne, aniž by byla požadována náhrada.
12. Členské státy mohou umožnit, aby agroenvironmentální závazky nebo závazky v oblasti dobrých životních podmínek zvířat byly v období jejich použitelnosti přizpůsobovány, za předpokladu, že program pro rozvoj venkova obsahuje prostor pro takové přizpůsobení a že toto přizpůsobení je řádně odůvodněno s ohledem na cíle závazku.
Toto přizpůsobení může mít také formu prodloužení trvání závazku.
13. Převodní poměry zvířat na živočišnou jednotku jsou uvedeny v příloze V. Členské státy mohou odlišit tyto poměry v rámci limitů uvedených pro příslušné kategorie v uvedené příloze podle objektivních kritérií.
Článek 28
1. Podpora podle čl. 39 odst. 5 nařízení (ES) č. 1698/2005 se může vztahovat na operace prováděné jinými příjemci podpory než těmi, kteří jsou uvedeni v čl. 39 odst. 2 uvedeného nařízení.
2. Činnosti přijímající agroenvironmentální závazky uvedené v čl. 27 odst. 4 tohoto nařízení nejsou způsobilé pro podporu podle čl. 39 odst. 5 nařízení (ES) č. 1698/2005.
Podle čl. 39 odst. 5 nařízení (ES) č. 1698/2005 není pro činnosti způsobilé podle rámcového programu Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace udělena žádná podpora.
3. Operace na záchranu genetických zdrojů v zemědělství způsobilé pro podporu podle čl. 39 odst. 5 nařízení (ES) č. 1698/2005 obsahují:
a)
cílené akce: činnosti propagující zachování ex situ a in situ, charakterizaci, sběr a využití genetických zdrojů v zemědělství, včetně inventářů genetických zdrojů v současnosti zachovaných in situ, včetně zachování in situ v hospodářství, a sbírek ex situ (genové banky) a databází;
b)
dohodnuté akce: akce propagující výměnu informací o zachování, charakterizaci, sběru a využití genetických zdrojů v zemědělství Společenství mezi příslušnými orgány členských států;
c)
doprovodné akce: informační, distribuční a poradenské akce zahrnující nevládní organizace a jiné příslušné zainteresované strany, vzdělávací kurzy a přípravu technických zpráv.
4. Pro účely tohoto článku se použijí tyto definice:
a)
„zachováním in situ“ rozumí zachování genetického materiálu v ekosystémech a přirozených stanovištích a uchování a obnova životaschopných populací volně žijících druhů nebo plemen v jejich přirozeném prostředí a v případě domácích živočišných plemen nebo vyšlechtěných rostlinných druhů v zemědělsky využívaném prostředí, kde se vyvinuly jejich charakteristické vlastnosti;
b)
„zachováním in situ v hospodářství“ rozumí zachování a rozvoj na úrovni hospodářství;
c)
„zachováním ex situ“ rozumí zachování genetického materiálu pro zemědělství mimo jeho přírodní stanoviště;
d)
„sbírkou ex situ“ rozumí sbírka genetického materiálu pro zemědělství uchovávaného mimo jeho přírodní stanoviště.
Článek 29
Pro účely článků 41 a 49 nařízení (ES) č. 1698/2005 se „neproduktivními investicemi“ rozumí takové investice, které nevedou k podstatnému zvýšení hodnoty nebo ziskovosti zemědělského nebo lesnického podniku.
Článek 30
1. Pro účely čl. 42 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005 se použijí definice v odstavcích 2 a 3 tohoto článku, výjimky je třeba řádně odůvodnit v programech pro rozvoj venkova.
2. „Lesem“ se rozumí půda o rozloze nejméně 0,5 hektaru se stromy vyššími než 5 metrů a porostem koruny tvořící nejméně 10 procent, nebo stromy schopné dosáhnout těchto limitů in situ. Nezahrnuje půdu, u níž převažuje zemědělské nebo městské použití.
Opětovně zalesňované oblasti, které dosud nedosáhly, ale očekává se, že dosáhnou porostu koruny 10 procent a výšky stromu nejméně 5 metrů, jsou zahrnuty jako dočasně nezásobní oblasti z důvodů lidského zásahu nebo přirozených příčin, u nichž se očekává regenerace.
Lesy zahrnují oblasti s bambusem a palmami, pokud jsou splněna kritéria výšky a porostu koruny.
Lesy zahrnují lesní cesty, protipožární průseky a jiné malé otevřené oblasti; lesy v národních parcích, přírodních rezervacích a jiných chráněných oblastech, jako jsou oblasti zvláštního vědeckého, historického, kulturního nebo duchovního zájmu.
Lesy zahrnují větrolamy, ochranné pásy a řady stromů s plochou větší než 0,5 hektaru a šířkou větší než 20 metrů.
Lesy zahrnují plantáže prvotně pro ochranné lesnické účely, jako např. gumovníkové plantáže a stanoviště korkových dubů. Stanoviště stromů v systémech zemědělské produkce, jako např. na ovocných plantážích, a zemědělsko-lesnické systémy jsou z definice „lesů“ vyloučeny. Stromy v městských parcích a zahradách jsou z této definice rovněž vyloučeny.
3. „Zalesněnými oblastmi“ se rozumí půda nehodnocená jako „les“ s rozlohou více než 0,5 hektaru; se stromy vyššími než 5 metrů a porostem koruny 5 až 10 procent, nebo se stromy, které jsou schopné dosáhnout těchto limitů in situ; nebo s kombinovaným porostem zákrsků, keřů a stromů nad 10 procent. Termín nezahrnuje půdu, u níž převažuje zemědělské nebo městské použití.
4. Z oblasti působnosti první věty čl. 42 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou vyňaty tyto lesy a zalesněné oblasti:
a)
lesy a jiné zalesněné plochy, které jsou ve vlastnictví státu, regionu nebo veřejného podniku;
b)
lesy a jiné zalesněné plochy náležející Koruně;
c)
lesy ve vlastnictví právnických osob, jejichž kapitál drží nejméně z 50 % jeden ze subjektů uvedených v písmenech a) a b).
Článek 31
1. Zemědělská půda způsobilá pro podporu na zalesňování podle článku 43 nařízení (ES) č. 1698/2005 je vymezena členským státem a zahrnuje půdu, kde je zemědělská činnost prováděna pravidelně.
První zalesnění v oblasti Natury 2000 určené podle směrnic 79/409/EHS a 92/43/EHS bude v souladu s cíli hospodaření dotčené oblasti.
2. Pro účely čl. 43 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1698/2005 „náklady na založení“ zahrnují náklady na výsadbový materiál, náklady na výsadbu a náklady přímo spojené s výsadbou a pro ni nezbytné.
3. Pro účely čl. 43 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005 se „zemědělci“ rozumí osoby, které podstatnou část své pracovní doby věnují zemědělským činnostem a odvozují od nich významnou část svých příjmů podle kritérií, která určí členské státy.
4. Pro účely čl. 43 odst. 3 a čl. 44 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 se „rychle rostoucími druhy s krátkou obmýtní dobou“ rozumí druhy, jejichž obmýtní doba, tj. období mezi dvěma mýtními těžbami na stejném místě, je kratší než 15 let.
Článek 32
Pro účely článku 44 nařízení (ES) č. 1698/2005 členské státy s ohledem na místní podmínky, druhy v lesnickém zájmu a potřebu zajistit pokračování zemědělského využívání půdy určí maximální počet stromů vysazených na hektar.
Článek 33
1. Pokud podpora podle článku 48 nařízení (ES) č. 1698/2005 pokrývá vytvoření protipožárních lesních průseků, mohou způsobilé náklady zahrnovat, nad rámec nákladů na založení, následné náklady na údržbu dotčené oblasti.
Podpora na údržbu protipožárních lesních průseků prostřednictvím zemědělských činností není udělena oblastem, které využívají agroenvironmentální podporu.
2. Preventivní protipožární akce podle článku 48 nařízení (ES) č. 1698/2005 se mohou vztahovat na:
a)
vytvoření ochranné infrastruktury, jako např. lesních stezek a cest, míst pro dodávku vody, protipožárních průseků, vykácených a vymýcených oblastí, zahájení operací na údržbu protipožárních průseků a vykácených a vymýcených oblastí;
b)
preventivní lesnické praxe jako kontrola vegetace, jednocení, diverzifikace struktury vegetace;
c)
vytvoření nebo zlepšení stálého zařízení pro požární monitorování lesů a komunikačního vybavení.
Článek 34
1. Zemědělské oblasti podle čl. 50 odst. 5 nařízení (ES) č. 1698/2005, které jsou zahrnuty do plánů povodí v souladu se směrnicí 2000/60/ES, jsou způsobilé pro platby podle článku 38 nařízení (ES) č. 1698/2005, pokud je v těchto oblastech vytvořen a prováděn příslušný plán povodí.
2. Oblasti vhodné pro zalesnění z hlediska životního prostředí podle čl. 50 odst. 6 nařízení (ES) č. 1698/2005 mohou zahrnovat prevenci eroze a/nebo přeměny v poušť, zvýšení biologické rozmanitosti, ochranu vodních zdrojů, prevenci záplav a zmírnění klimatických změn, za předpokladu, že prevence záplav a zmírnění klimatických změn nenaruší biologickou rozmanitost nebo nezpůsobí jiné ekologické škody.
Pododdíl 3
Osa 3
Článek 35
Pro účely článku 53 nařízení (ES) č. 1698/2005 se „členem zemědělského hospodářství“ rozumí fyzická nebo právnická osoba nebo skupina fyzických či právnických osob, bez ohledu na právní status, který skupině nebo jejím členům uděluje vnitrostátní právo, s výjimkou zemědělských pracovníků. Pokud je „člen zemědělského hospodářství“ právnická osoba nebo skupina právnických osob, musí tento člen vykonávat zemědělskou činnost v tomto zemědělském podniku v době žádosti o podporu.
Článek 36
Partnerství veřejného a soukromého sektoru podle čl. 59 písm. e) nařízení (ES) č. 1698/2005, která obdrží podporu pro provádění místních strategií rozvoje, dodržují tyto podmínky:
a)
vytvoří oblastní strategie místního rozvoje na subregionální úrovni;
b)
budou reprezentativní pro zjištěné veřejnoprávní a soukromoprávní aktéry geografické úrovně uvedené v písmenu a) tohoto článku;
c)
provozní náklady nepřesáhnou 15 % veřejných výdajů souvisejících se strategií místního rozvoje každého jednotlivého partnerství veřejného a soukromého sektoru.
Pododdíl 4
Osa 4
Článek 37
1. Pro provádění osy 4 uvedené v oddíle 4 kapitoly I hlavy IV nařízení (ES) č. 1698/2005 si mohou členské státy a regiony zvolit, zda se bude vztahovat buď na celé území, nebo na jeho část, tím, že příslušně přizpůsobí kritéria pro výběr místních akčních skupin a oblastí, které zastupují.
Postup pro výběr místních akčních skupin musí být otevřený dotčeným venkovským oblastem a musí zajistit soutěž mezi místními akčními skupinami předkládajícími strategie místního rozvoje.
2. Výzvy k návrhům na výběr venkovských oblastí pro provádění strategií místního rozvoje podle čl. 62 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou organizovány nejpozději dva roky po schválení programů. Členské státy nebo regiony však mohou zorganizovat dodatečné výzvy k návrhům, zejména pokud je program Leader otevřený novým oblastem. V tom případě může být zapotřebí delší období.
3. Počet obyvatel každé z oblastí uvedených v čl. 61 písm. a) a čl. 62 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 musí být v rámci obecného pravidla vyšší než 5 000 obyvatel a nesmí překročit 150 000 obyvatel.
V řádně odůvodněných případech se však mohou limity 5 000 a 150 000 obyvatel případně snížit nebo zvýšit.
4. Členské státy Společenství, v jeho složení ke 30. dubnu 2004, se snaží zajistit, aby byl upřednostněn výběr místních akčních skupin, které do svých strategií místního rozvoje podle čl. 62 odst. 4 nařízení 698/2005 začlenily spolupráci.
Článek 38
Provozní náklady místních akčních skupin podle čl. 63 písm. c) nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou způsobilé pro podporu Společenství v rámci limitu 20 % celkových veřejných výdajů na strategii místního rozvoje.
Článek 39
1. Spolupráce podle článku 65 nařízení (ES) č. 1698/2005 zahrnuje nejméně jednu akční skupinu vybranou podle osy Leader. Je prováděna na zodpovědnost koordinační místní akční skupiny.
2. Spolupráce je otevřená partnerství veřejného a soukromého sektoru podle čl. 59 písm. e) nařízení (ES) č. 1698/2005 a dalším venkovským oblastem organizovaným s následujícími vlastnostmi:
a)
přítomnost místní skupiny na zeměpisném území, které je aktivní v oblasti rozvoje venkova, s kapacitou vytvořit pro toto území strategii rozvoje;
b)
organizace místní skupiny je založena na partnerství místních aktérů.
3. Spolupráce zahrnuje provádění společné činnosti.
Pro podporu podle článku 65 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou způsobilé pouze výdaje pro společnou činnost, pro provozní a společné struktury a pro přípravnou technickou podporu.
Výdaje na propagaci mohou být způsobilé pro všechny oblasti dotčené spoluprací.
4. Projekty spolupráce jsou vybrány příslušným orgánem členského státu, pokud nebyly takové projekty vytvořené místními akčními skupinami začleněny do jejich místní rozvojové strategie podle čl. 62 odst. 4 nařízení (ES) č. 1698/2005. V takovém případě mohou místní akční skupiny předložit projekty spolupráce příslušnému orgánu nejpozději do 31. prosince 2013.
5. Členské státy sdělí Komisi schválené nadnárodní projekty spolupráce.
Pododdíl 5
Technická pomoc
Článek 40
V případě, že se programy pro rozvoj venkova vztahují jak na regiony způsobilé podle konvergenčního cíle, tak na regiony podle konvergenčního cíle nezpůsobilé, výše příspěvku z EZFRV pro technickou pomoc uvedenou v čl. 70 odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 1698/2005 může být určena s ohledem na převládající typ regionů v programu a podle jejich počtu.
Článek 41
1. Struktura potřebná pro provozování celostátní sítě pro venkov podle článku 68 nařízení (ES) č. 1698/2005 může být vytvořena buď v rámci příslušných vnitrostátních orgánů, nebo výběrem prostřednictvím výběrových řízení. Tato struktura musí být schopna vykonávat úkoly uvedené v odst. 2 písm. b) uvedeného článku.
2. V případě že se jediný program pro rozvoj venkova vztahuje na celé území členského státu, je celostátní síť pro venkov součástí programové složky technické pomoci a rozlišuje se mezi plánovanými výdaji souvisejícími s prvky vztahujícími se k písmenům a) a b) čl. 68 odst. 2 nařízení (ES) č. 1698/2005. Výdaje související s prvky vztahujícími se k písmenu a) však nepřesáhnou 25 % částky vyčleněné pro celostátní síť pro venkov.
3. Pokud členské státy využijí příležitosti uvedené v druhém pododstavci čl. 66 odst. 3 nařízení (ES) č. 1698/2005, je zvláštní program pro vytvoření a provoz celostátní sítě pro venkov schválen v souladu s čl. 18 odst. 4 uvedeného nařízení.
Článek 4, čl. 5 odst. 1 a 3 a článek 6 tohoto nařízení se obdobně použijí pro předložení, schválení a změny těchto specifických programů.
Specifický program a jeho finanční tabulka rozlišují mezi prvky, na něž se vztahují písmena a) a b) čl. 68 odst. 2 nařízení (ES) č. 1698/2005. Výdaje související s prvky vztahujícími se k písmenu a) však nepřesáhnou 25 % celkové částky pro program.
4. Celostátní sítě pro venkov budou vytvořeny nejpozději do 31. prosince 2008.
5. Podrobná pravidla o vytvoření a organizaci celostátních sítí pro venkov jsou uvedeny v příloze II.
Oddíl 2
Společná ustanovení pro několik opatření
Článek 42
Pro účely čl. 70 odst. 7 nařízení (ES) č. 1698/2005, kdy integrované operace spadají pod více než jednu osu a/nebo opatření pro každou operaci jasně určenou jako spadající do působnosti opatření konkrétního plánu rozvoje venkova, se použijí podmínky uvedeného opatření.
Článek 43
Pro investiční opatření zajistí členské státy, aby byla podpora zaměřena na jasně určené cíle, které odráží zjištěné strukturální a územní potřeby a strukturální znevýhodnění.
Článek 44
1. Pokud je celé příjemcovo hospodářství nebo jeho část převedeno na jinou osobu během období, pro které trvá závazek, jenž je podmínkou pro udělení pomoci, může tato osoba převzít závazek po zbytek tohoto období. Pokud není závazek převzat, příjemce získanou pomoc nahradí.
2. Členské státy si mohou zvolit nevyžadovat náhradu uvedenou v odstavci 1 v těchto případech:
a)
pokud příjemce, který již splnil významnou část dotčeného závazku, s konečnou platností zastavil zemědělskou činnost a pro jeho nástupce není převzetí závazku proveditelné;
b)
pokud k převodu části příjemcova hospodářství dojde během období rozšíření závazku v souladu s druhým pododstavcem čl. 27 odst. 12 a pokud se tento převod netýká více než 50 % oblasti, na niž se vztahoval závazek před rozšířením.
3. V případě malých změn v situaci hospodářství mohou členské státy přijmout zvláštní opatření, aby zajistily, že použití odstavce 1 nepovede k nepřiměřeným výsledkům, pokud jde o přijatý závazek.
Článek 45
1. Pokud příjemce zvýší výměru hospodářství během období, pro nějž trvá závazek, jenž je podmínkou pro udělení pomoci, mohou členské státy zajistit rozšíření závazku tak, aby se po zbytek období vztahoval na dodatečnou rozlohu v souladu s odstavcem 2, nebo mohou nahradit původní závazek závazkem novým podle odstavce 3.
Lze také učinit opatření pro takové nahrazení v případech, kdy je rozšířena oblast, na niž se vztahuje závazek, v rámci hospodářství.
2. Rozšíření uvedené v odstavci 1 může být umožněno pouze za těchto podmínek:
a)
je to ku prospěchu dotčeného opatření;
b)
je to oprávněné vzhledem k povaze závazku, délce zbývajícího období a velikosti dodatečné plochy;
c)
nebrání to účinnosti kontrol k zajištění souladu s podmínkami pro udělení pomoci.
3. Nový závazek podle odstavce 1 se vztahuje na celou dotčenou oblast za podmínek přinejmenším stejně přísných jako podmínky původního závazku.
4. Pokud příjemce není schopen nadále plnit dané závazky, protože hospodářství je rozděleno nebo je předmětem veřejných pozemkových úprav nebo pozemkových úprav schválených příslušnými veřejnými orgány, mohou členské státy přijmout opatření nezbytná k tomu, aby bylo umožněno přizpůsobit závazky nové situaci v hospodářství. Pokud se taková úprava ukáže jako nemožná, závazek vyprší a náhrada v souvislosti s obdobím, v němž byl závazek účinný, není vyžadována.
Článek 46
Pro závazky přijaté podle článků 39, 40 a 47 nařízení (ES) č. 1698/2005 by měla být poskytnuta doložka o přezkumu, aby se zajistilo jejich přizpůsobení v případě změny příslušných závazných norem nebo požadavků uvedených v čl. 39 odst. 3, čl. 40 odst. 2 a čl. 47 odst. 1 uvedeného nařízení vytvořených podle článků 4 a 5 nařízení (ES) č. 1782/2003 a jeho příloh III a IV, a rovněž minimálních požadavků na použití hnojiva a přípravků na ochranu rostlin a dalších příslušných závazných požadavků stanovených vnitrostátními právními předpisy, nad jejichž rámec jdou závazky stanovené v uvedených článcích.
Pokud se taková úprava ukáže jako pro příjemce nepřijatelná, závazek vyprší a náhrada v souvislosti s obdobím, v němž byl závazek účinný, není vyžadována.
Článek 47
1. Členské státy mohou uznat zejména tyto kategorie zásahů vyšší moci nebo výjimečných okolností, za kterých nebudou vyžadovat částečnou nebo úplnou náhradu podpory obdržené příjemcem:
a)
úmrtí příjemce;
b)
dlouhodobá pracovní neschopnost příjemce;
c)
vyvlastnění podstatné části zemědělského podniku, pokud nemohlo být předvídáno v den přijetí závazku;
d)
vážná přírodní katastrofa, která významně zasáhne zemědělské plochy zemědělského podniku;
e)
náhodné zničení budov zemědělského podniku určených k chovu zvířat;
f)
nákaza, která postihne část nebo všechna hospodářská zvířata zemědělce.
2. Případy vyšší moci nebo výjimečné okolnosti oznámí zemědělec nebo jím pověřená osoba do deseti pracovních dnů ode dne, kdy tak zemědělec nebo jím pověřená osoba může učinit, písemně příslušnému orgánu spolu s odpovídajícími důkazy jím uznávanými.
KAPITOLA IV
Způsobilost a správní ustanovení
Oddíl 1
Ověřitelnost a kontrolovatelnost opatření a pravidel způsobilosti
Pododdíl 1
Ověřitelnost a kontrolovatelnost opatření
Článek 48
1. Pro účely čl. 74 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005 členské státy zajistí, aby všechna opatření k rozvoji venkova, která hodlají provádět, byla ověřitelná a kontrolovatelná. Za tímto účelem členské státy určí kontrolní opatření, která jim poskytnou rozumné ujištění, že jsou dodržována kritéria způsobilosti a jiné závazky.
2. Aby se podložila a potvrdila vhodnost a přesnost výpočtů plateb podle článků 31, 38, 39, 40 a 43 až 47 nařízení (ES) č. 1698/2005, zajistí členské státy, že vhodné odborné posouzení je poskytnuto orgány nebo útvary funkčně nezávislými na orgánech nebo útvarech, které jsou za tyto výpočty odpovědné. Ustanovení o tomto odborném posouzení se uvede v programu pro rozvoj venkova.
Pododdíl 2
Úrokové subvence
Článek 49
Úrokové subvence pro půjčky mohou být spolufinancovány z EZFRV podle čl. 71 odst. 5 nařízení (ES) č. 1698/2005. Při navrhování úrokových subvencí určí členské státy ve svých programech metodu výpočtu úrokových subvencí, která se použije.
Členské státy mohou vytvořit systém kapitalizace zbývajících ročních splátek úrokové subvence v kterémkoli okamžiku trvání půjčky. Jakákoli zbývající roční splátka po konečném dni plateb je kapitalizována a vyplacena nejpozději do 31. prosince 2015. S ohledem na platební žádosti ke Komisi se částky vyplacené zprostředkující finanční instituci provádějící platbu snížené hodnoty subvence považují za skutečně vzniklé výdaje.
Pro účely druhého pododstavce je zapotřebí dohody mezi platební agenturou členského státu a zprostředkující finanční instituce provádějící platbu snížené hodnoty subvence. Členské státy v programu určí metodu výpočtu a hypotézy budoucí hodnoty, jež se použije při výpočtu kapitalizované hodnoty výjimečné úrokové subvence, a rovněž opatření pro stálý přenos podpory k příjemcům.
Členské státy zůstávají odpovědné za správu plateb snížené hodnoty subvence za celé období půjčky finančnímu zprostředkovateli a za veškeré vymáhání neoprávněně vyplacených částek v souladu s článkem 33 nařízení Rady (ES) č. 1290/2005 (14).
Pododdíl 3
Další činnosti finančního inženýrství
Článek 50
Podle čl. 71 odst. 5 nařízení (ES) č. 1698/2005, jako součást programu rozvoje venkova může EZFRV spolufinancovat výdaje s ohledem na operace zahrnující příspěvky na podporu rizikových kapitálových fondů, záručních fondů a půjčkových fondů (dále jen „fondů“), v souladu s články 51 a 52 tohoto nařízení.
Článek 51
1. Ti, kdo částečně financují fondy, nebo jejich sponzoři předloží řídicímu orgánu podnikatelský plán, v němž se, mimo jiné, uvádí cílový trh nebo záruční portfolio, kritéria a podmínky financování, operační rozpočet fondu, vlastnictví a partneři částečného financování, požadavky na odbornost, způsobilost a nezávislost řízení, nařízení fondu, oprávnění a zamýšlené využití příspěvku z EZFRV, politiky ukončování investic a likvidační ustanovení fondu, včetně opětovného využití výnosů připsatelných příspěvku z EZFRV. Podnikatelský plán je odhadnut a jeho provádění monitorováno řídicím orgánem nebo na jeho odpovědnost.
2. Fondy jsou vytvořeny jako nezávislé právní subjekty řízené dohodami mezi akcionáři, nebo jako oddělený blok financí v rámci stávající finanční instituce. V druhém případě se na fond vztahují zvláštní prováděcí pravidla stanovující zejména vedení oddělených účtů rozlišujících nové zdroje investované do fondu, včetně příspěvků z EZFRV, od těch, které byly původně k dispozici ve finanční instituci. Komise se ve fondu nemůže stát partnerem nebo akcionářem.
3. Fondy investují do podniků nebo jim poskytují záruky při založení, během raných fází expanze a pouze při činnostech, které manažeři fondu shledají jako potenciálně životaschopné. Posouzení hospodářské životaschopnosti vezme v úvahu všechny zdroje příjmů daného podniku. Fondy neinvestují do podniků v obtížích ve smyslu pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (15), ani jim neposkytují záruky.
4. Řídicí orgány a fondy přijmou preventivní opatření, aby se zamezilo narušení hospodářské soutěže v oblasti rizikového kapitálu nebo trhu s půjčkami. Zejména výnosy z ekvitních investic a půjček, počítáno v poměru podílů řídicích nákladů, mohou být přednostně přiděleny akcionářům ze soukromého sektoru až do výše náhrad stanovené v dohodě akcionářů a pak se rozdělí poměrně mezi všechny akcionáře a EZFRV.
5. Řídící náklady fondů nesmí v ročním průměru během trvání programu přesáhnout 3 % spláceného kapitálu (2 % v případě záručních fondů), pokud se po soutěžním výběrovém řízení neukáže jako nezbytnost větší procentní podíl.
6. Podmínky pro příspěvky do fondů z programů rozvoje venkova, včetně cílů, investiční strategie a plánování, politiky ukončování investic a ustanovení o likvidaci, se stanoví v dohodě o financování, kterou uzavře na jedné straně fond a na straně druhé členský stát nebo řídicí orgán.
7. Příspěvky do fondů z EZFRV a dalších veřejných zdrojů a investice fondů do jednotlivých podniků nebo záruky těmto podnikům poskytované jsou předmětem ustanovení nařízení (ES) č. 1698/2005 nebo pravidel Společenství o státní podpoře.
Článek 52
1. Pokud jde o akce finančního inženýrství podle článku 51, výdaje uvedené Komisi v souladu s čl. 26 odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 1290/2005 jsou celkovými výdaji zaplacenými při vytváření těchto fondů nebo přispívání do nich.
Při platbě vyrovnání a uzavření programu rozvoje venkova podle článku 28 nařízení (ES) č. 1290/2005 jsou způsobilé výdaje součtem:
a)
všech plateb jako investic do podniků mimo všechny dotčené fondy, nebo všech poskytnutých záruk včetně částek poskytnutých jako záruky záručními fondy, a
b)
způsobilých řídicích nákladů.
Rozdíl mezi příspěvky z EZFRV skutečně zaplacených v rámci akcí finančního inženýrství a způsobilými výdaji podle písmen a) nebo b) druhého pododstavce bude odstraněn v rámci účetní závěrky posledního roku provádění programu.
2. Úroky vzniklé platbami z programů rozvoje venkova do fondů jsou použity na financování akcí finančního inženýrství pro jednotlivé podniky.
3. Zdroje navrácené do operace z investic vložených fondy nebo zbylých po zaplacení všech záruk jsou příslušnými orgány dotčených členských států opět použity ve prospěch jednotlivých podniků.
Pododdíl 4
Standardní náklady a předpoklady ušlých příjmů, příspěvky ve formě věcných plnění
Článek 53
1. Členské státy mohou případně určit míru podpory stanovené v článcích 31, 37 až 41, a 43 až 49 nařízení (ES) č. 1698/2005 na základě standardních nákladů a standardního předpokladu ušlých příjmů.
2. Členské státy zajistí pro výpočty a odpovídající podporu podle odstavce 1, aby:
a)
obsahovaly pouze ověřitelné prvky;
b)
byly založeny na hodnotách vytvořených odborným posouzením;
c)
jasně uváděly zdroj hodnot;
d)
byly odlišeny tak, aby případně braly v úvahu regionální nebo místní podmínky a využití půdy;
e)
pro opatření podle článků 31, 37 až 40 a 43 až 47 nařízení (ES) č. 1698/2005 neobsahovaly prvky spojené s fixními investičními náklady.
Článek 54
1. Pro opatření zahrnující investice ve formě věcných plnění mohou být příspěvky veřejného nebo soukromého příjemce, zejména poskytování zboží nebo služeb, pro něž neexistuje platba v hotovosti podložená fakturami nebo podobnými dokumenty, způsobilými výdaji za předpokladu, že jsou splněny následující podmínky:
a)
příspěvky spočívají v poskytnutí půdy nebo nemovitosti, vybavení nebo surovin, výzkumné nebo odborné práce nebo neplacené dobrovolné práce;
b)
nejsou učiněny vzhledem k činnostem finančního inženýrství podle článku 50;
c)
jejich hodnotu lze nezávisle posoudit a ověřit.
V případě poskytnutí půdy nebo nemovitosti je hodnota ověřena nezávislým kvalifikovaným odborníkem nebo náležitě oprávněným úředním orgánem.
V případě neplacené dobrovolné práce se hodnota této práce určuje s ohledem na strávený čas a hodinové a denní náhrady za obdobnou práci, případně na základě systému standardního oceňování vytvořeného ex ante, za předpokladu, že systém kontroly poskytuje rozumnou záruku, že práce byla provedena.
2. Veřejné výdaje spolufinancované z EZFRV, přispívající k operacím, jež zahrnují příspěvky ve formě věcných plnění, nepřesáhnou celkové způsobilé výdaje na konci operace, kromě příspěvků ve formě věcného plnění.
Pododdíl 5
Investice
Článek 55
1. V případě investic jsou způsobilé výdaje omezeny na:
a)
budování, získání, včetně prostřednictví leasingu, nebo vylepšení nemovitého majetku;
b)
nákup nebo nákup na splátky nových strojů a vybavení, včetně počítačového softwaru až do tržní ceny aktiv. Další náklady spojené s leasingovou smlouvou, jako např. zisk pronajímatele, náklady na refinancování úroků, režijní a pojistné náklady, nejsou způsobilými výdaji;
c)
obecné náklady spojené s výdaji podle písmen a) a b), jako poplatky za architekty, inženýry a konzultace, studie proveditelnosti, získání patentových práv a licencí.
V náležitě podložených případech a s výjimkou písmene b) prvního pododstavce mohou členské státy stanovit podmínky, za nichž lze nákup použitého vybavení považovat za způsobilé výdaje pouze pro mikropodniky, malé a střední podniky ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES (16).
2. V případě zemědělských investic nákup zemědělských výrobních práv, zvířat, jednoletých rostlin a jejich vysazování nejsou způsobilým výdajem.
V případech obnovy zemědělského potenciálu poškozeného přírodními katastrofami podle čl. 20 písm. b) bodu vi) nařízení (ES) č. 1698/2005 nákup zvířat však může být způsobilým výdajem.
Jednoduché náhradové investice nejsou způsobilým výdajem.
Pododdíl 6
Platba záloh na podporu investic
Článek 56
1. Odchylně od čl. 26 odst. 5 nařízení Komise (ES) č. 1975/2006 (17), příjemci podpory investic mohou požádat příslušné platební agentury o vyplacení zálohy, pokud je tato možnost stanovena v programu rozvoje venkova. Pokud jde o veřejné příjemce, lze tuto zálohu poskytnout pouze obcím, jejich sdružením a veřejnoprávním subjektům.
2. Částka zálohy nesmí překročit 20 % veřejné podpory související s investicí a podmínkou jejího vyplacení je poskytnutí bankovní záruky nebo rovnocenné jistoty ve výši 110 % částky zálohy.
V případě veřejných příjemců uvedených v odstavci 1 mohou platební agentury v souladu s ustanoveními platnými v členských státech přijmout od jejich orgánu písemnou záruku, která pokrývá částku odpovídající procentu uvedenému v prvním pododstavci, za předpokladu, že se tento orgán zaváže vyplatit tuto částku pokrytou zárukou, pokud není prokázán nárok na vyplacenou zálohu.
3. Jistota se uvolní, jakmile příslušná platební agentura zjistí, že částka skutečných výdajů na investice, která se vztahuje k veřejné podpoře, přesahuje částku zálohy.
Oddíl 2
Státní podpora
Článek 57
1. Programy rozvoje venkova se mohou vztahovat na státní podporu s účelem poskytnout dodatečné vnitrostátní financování v souladu s článkem 89 nařízení (ES) č. 1698/2005 ve prospěch opatření nebo operací spadajících do působnosti článku 36 Smlouvy, pouze pokud je státní podpora určena v souladu s bodem 9A přílohy II tohoto nařízení.
2. Programy rozvoje venkova se mohou vztahovat na státní podporu s cílem poskytnout finanční příspěvky zajištěné členskými státy jako protějšek podpory Společenství v souladu s článkem 88 nařízení (ES) č. 1698/2005 ve prospěch opatření podle článků 25 a 52 uvedeného nařízení a operací podle opatření podle článků 28 a 29 uvedeného nařízení nebo doplňkového vnitrostátního financování v souladu s článkem 89 uvedeného nařízení ve prospěch opatření podle článků 25, 27 a 52 uvedeného nařízení a operací podle opatření uvedených v článcích 28 a 29 uvedeného nařízení, spadajících mimo působnost článku 36 Smlouvy, pouze pokud je státní podpora určena v souladu s bodem 9B přílohy II tohoto nařízení.
3. Výdaje vzniklé pro opatření a operace podle odstavce 2 jsou způsobilé, pouze pokud základní podpora nevytváří v okamžiku udělení podpory nezákonnou podporu ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (18).
Řídicí orgán nebo kterýkoli jiný příslušný orgán členského státu zajistí, že pokud má být podpora udělena operacím podle opatření uvedených v odstavci 2 na základě stávajících režimů podpory ve smyslu čl. 1 písm. b) a d) nařízení (ES) č. 659/1999, jsou všechny použitelné oznamovací požadavky pro individuální podporu ve smyslu čl. 1 písm. e) uvedeného nařízení dodržovány, a že tyto operace jsou vybrány pouze po oznámení a schválení základní podpory Komisí ve smyslu čl. 88 odst. 3 Smlouvy.
Oddíl 3
Informace a publicita
Článek 58
1. Program rozvoje venkova obsahuje komunikační plán, který stanoví:
a)
cíle a cílové skupiny;
b)
obsah a strategii komunikace a informační opatření s uvedením opatření, která mají být přijata;
c)
svůj orientační rozpočet;
d)
správní oddělení nebo orgány odpovědné za provádění;
e)
kritéria, která se použijí pro vyhodnocení vlivu informací a opatření v oblasti publicity ve smyslu transparentnosti, povědomí o programu rozvoje venkova a úlohy, kterou hraje Společenství.
2. Částka přidělená na informace a publicitu může být součástí složky technické podpory programu rozvoje venkova.
3. Podrobná pravidla o informacích a publicitě jsou uvedena v příloze VI.
Článek 59
Na schůzích monitorovacího výboru zřízeného v souladu s článkem 77 nařízení (ES) č. 1698/2005 přednese předseda zprávu o pokroku v provádění informačních opatření a opatření v oblasti publicity a poskytne členům výboru příklady takových opatření.
Oddíl 4
Monitorování a hodnocení
Článek 60
Struktura a prvky výroční zprávy o pokroku podle článku 82 nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou stanoveny v příloze VII tohoto nařízení.
Článek 61
Střednědobé hodnocení a hodnocení ex post v souladu s čl. 86 odst. 4 a 5 nařízení (ES) č. 1698/2005 se zasílají Komisi podle případu nejpozději do 31. prosince 2010 a do 31. prosince 2015.
Pokud členské státy nezašlou zprávy o střednědobém hodnocení a hodnocení ex post ve lhůtách uvedených v prvním pododstavci tohoto článku, může Komise použít postupu dočasného pozastavení přechodných plateb podle čl. 27 odst. 3 nařízení (ES) č. 1290/2005, dokud tyto hodnotící zprávy neobdrží.
Článek 62
1. Společný soubor ukazatelů výchozích situací, výsledků a dopadů programů pro rozvoj venkova je uveden v příloze VIII tohoto nařízení. Tento seznam ukazatelů tvoří společný rámec pro monitorování a hodnocení (CMEF) podle článku 80 nařízení (ES) č. 1698/2005.
Tyto ukazatele mohou být případně rozděleny podle věku a pohlaví příjemců, stejně jako podle toho, zda jsou opatření prováděna ve znevýhodněných oblastech nebo v oblastech, na něž se vztahuje konvergenční cíl.
2. Pokrok v ukazatelích výsledků je součástí výroční zprávy o pokroku. Tato zpráva zahrnuje jak společné, tak doplňkové ukazatele.
K měření pokroku při plnění cílů programu pro rozvoj venkova se stanoví pro období provádění programu předběžné cíle pro ukazatele výsledků a dopadů, včetně doplňkového vnitrostátního financování podle článku 89 nařízení (ES) č. 1698/2005.
3. Pokyny pro CMEF určí Komise prostřednictvím společného přístupu s členskými státy. Pokyny obsahují alespoň:
a)
požadavky na monitorování;
b)
organizaci hodnocení ex ante, střednědobého a ex post hodnocení a otázky pro společné hodnocení každého opatření pro rozvoj venkova;
c)
pokyny pro systém podávání zpráv o hodnocení pokroku s ohledem na ukazatele;
d)
informační listy pro každé opatření obsahující intervenční logiku a různé ukazatele;
e)
informační listy popisující ukazatele výchozích situací, výsledků a dopadů.
Oddíl 5
Elektronická výměna informací a dokumentů
Článek 63
1. Komise ve spolupráci s členskými státy vytvoří informační systém (dále jen „systém“), který umožní bezpečnou výměnu údajů společného zájmu mezi Komisí a jednotlivými členskými státy. Tyto údaje se vztahují jak na správní a provozní aspekty, tak na aspekty finanční, na něž se vztahuje článek 18 nařízení Komise (ES) č. 883/2006 (19).
Systém vytvoří a aktualizuje Komise prostřednictvím společného přístupu s členskými státy.
2. Pokud jde o správní a provozní řízení, systém obsahuje dokumentační aspekty společného zájmu, které umožní provádění monitorování, a zejména: národní strategické plány a jejich aktualizace, souhrnné zprávy, programy a jejich úpravy, rozhodnutí Komise, výroční zprávy o pokroku, včetně kodifikace opatření v souladu tabulkou v bodu 7 přílohy II a ukazatelů pro monitorování a hodnocení stanovených v příloze VIII.
3. Řídicí orgán a Komise do systému vloží a aktualizují dokumenty v požadovaném formátu, za něž jsou odpovědné.
4. Systém je přístupný členským státům a Komisi buď přímo, nebo prostřednictvím rozhraní pro automatickou synchronizaci a vkládání údajů s vnitrostátními a regionálními počítačovými řídicími systémy.
Členské státy zašlou Komisi centralizovaně žádost o přístupová práva k systému.
5. Výměny údajů se podepíší elektronicky v souladu s článkem 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/93/ES (20). Členské státy a Komise uznají právní účinnost a přípustnost elektronického podpisu používaného v systému jako důkaz v právních řízeních.
6. Den, který je třeba brát v úvahu pro zasílání dokumentů Komisi, je den, kdy členský stát odešle dokumenty poté, co je vloží do systému.
Dokument je považován za odeslaný Komisi v okamžiku, kdy již není pro členský stát možné jej změnit či vyjmout ze systému.
7. Náklady na rozvoj a aktualizaci společných prvků systému jsou financovány z rozpočtu Společenství v souladu s čl. 66 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005.
Jakékoli náklady na rozhraní mezi vnitrostátními a místními systémy na straně jedné a systémem na straně druhé a jakékoli náklady na přizpůsobení vnitrostátních a místních systémů mohou být způsobilé podle čl. 66 odst. 2 uvedeného nařízení.
8. V případech zásahů vyšší moci nebo výjimečných okolností, a zejména v případě poruchy systému nebo nedostatku trvalého spojení, mohou členské státy zaslat Komisi dokumenty v tištěné podobě. Toto odeslání v tištěné podobě nelze provádět bez předchozího formálního souhlasu Komise.
V okamžiku, kdy zásah vyšší moci nebo výjimečné okolnosti zamezující použití systému pomine, vloží členské státy dotčené dokumenty do systému. V tomto případě se dnem odeslání rozumí den odeslání tištěné podoby dokumentu.
KAPITOLA V
Závěrečná ustanovení
Článek 64
Nařízení (ES) č. 817/2004 se od 1. ledna 2007 zrušuje.
Použije se i nadále pro opatření schválená před 1. lednem 2007 podle nařízení (ES) č. 1257/1999.
Článek 11 nařízení (ES) č. 817/2004 a body 9.3.V.A. odst. 1, 9.3.V.B. odst. 1, 2 a 3 a druhá odrážka bodu 9.3.V.B. přílohy II uvedeného nařízení se použijí do 31. prosince 2009 podle čl. 94 třetího pododstavce nařízení (ES) č. 1698/2005.
Článek 65
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se na podporu Společenství pro programové období, které začíná 1. ledna 2007.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. prosince 2006.
REGLAMENTO (CE) No 1974/2006 DE LA COMISIÓN
de 15 de diciembre de 2006
por el que se establecen disposiciones de aplicación del Reglamento (CE) no 1698/2005 del Consejo relativo a la ayuda al desarrollo rural a través del Fondo Europeo Agrícola de Desarrollo Rural (FEADER)
LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 1698/2005 del Consejo, de 20 de septiembre de 2005, relativo a la ayuda al desarrollo rural a través del Fondo Europeo Agrícola de Desarrollo Rural (FEADER) (1), y, en particular, su artículo 5, apartado 6, su artículo 19, apartado 2, segunda frase, su artículo 32, apartado 1, letra b), su artículo 66, apartado 3, párrafo tercero, su artículo 70, apartado 1, y su artículo 91,
Considerando lo siguiente:
(1)
El Reglamento (CE) no 1698/2005 establece un marco jurídico único para regular la ayuda prestada por el FEADER en favor del desarrollo rural en toda la Comunidad. Este marco jurídico debe completarse con disposiciones de aplicación.
(2)
A fin de mantener la coherencia con las medidas financiadas por otros instrumentos de la política agrícola común, conviene establecer normas de desarrollo de las excepciones previstas con respecto a las ayudas al desarrollo rural, en particular las relativas a las excepciones a que hace referencia el artículo 5, apartado 6, del Reglamento (CE) no 1698/2005. La ayuda a las inversiones en pro del desarrollo rural debe adecuarse a toda limitación o restricción sectorial y evitar la creación de capacidades excesivas en los sectores en cuestión.
(3)
Es necesario establecer normas en materia de actualización del contenido, los procedimientos y el calendario de los planes estratégicos nacionales.
(4)
Al objeto de que los Estados miembros y la Comisión puedan instaurar rápida y eficazmente el nuevo marco de programación, es oportuno fijar los plazos que se han de cumplir entre la presentación de los programas de desarrollo rural y su aprobación por parte de la Comisión.
(5)
Procede establecer disposiciones de aplicación que regulen la presentación de los programas de desarrollo rural y su revisión. Con el fin de facilitar la elaboración de los programas de desarrollo rural y su examen y aprobación por parte de la Comisión, conviene establecer disposiciones comunes sobre la estructura y el contenido de dichos programas, basadas en particular en los requisitos previstos en el artículo 16 del Reglamento (CE) no 1698/2005. Procede asimismo establecer disposiciones específicas en relación con los marcos nacionales contemplados en el artículo 15, apartado 3, del Reglamento (CE) no 1698/2005.
(6)
Es oportuno que solamente se aprueben mediante decisión de la Comisión las modificaciones que entrañen cambios sustanciales de los programas, las transferencias de fondos del FEADER entre ejes en el marco de un programa y las modificaciones de los porcentajes de cofinanciación del FEADER. Corresponde a los Estados miembros decidir sobre las demás modificaciones y notificarlas a la Comisión. Conviene establecer un procedimiento de acuerdo sobre tales notificaciones.
(7)
A fin de garantizar un seguimiento eficaz y regular, los Estados miembros han de poner a disposición de la Comisión una versión electrónica consolidada y actualizada de sus documentos de programación.
(8)
El Reglamento (CE) no 1698/2005 establece las condiciones aplicables a la ayuda a los jóvenes agricultores. Conviene especificar cuándo han de cumplirse dichas condiciones y qué plazo pueden conceder los Estados miembros a ciertos beneficiarios para que adquieran las competencias y cualificaciones profesionales exigidas. Dado que las ayudas a los jóvenes agricultores están supeditadas a la presentación por parte de éstos de un plan empresarial, es preciso establecer normas de desarrollo referentes a dicho plan y al cumplimiento de sus disposiciones por los jóvenes agricultores.
(9)
En lo que respecta a las condiciones aplicables a la ayuda a la jubilación anticipada, es necesario resolver los problemas específicos que plantea la transferencia de una explotación por parte de varios cesionistas o de un arrendatario. Las actividades agrarias sin fines comerciales del cesionista no deben ser subvencionables en el marco de la política agrícola común.
(10)
Conviene precisar las competencias y los recursos con que han de contar las autoridades y organismos seleccionados para prestar servicios subvencionables de asesoramiento de las explotaciones agrícolas.
(11)
Es necesario establecer el método que se ha de seguir para determinar la reducción gradual de la ayuda a la implantación de servicios de gestión, sustitución y asesoramiento.
(12)
En cuanto a las inversiones destinadas a la modernización de las explotaciones agrícolas con el fin de que éstas cumplan las nuevas normas comunitarias, y en caso de que los jóvenes agricultores deban cumplir las normas vigentes, debe fijarse una fecha límite para dar cumplimiento a las normas pertinentes.
(13)
En lo que se refiere a las inversiones destinadas a aumentar el valor económico de los bosques, procede establecer planes de gestión forestal y determinar los tipos de inversiones subvencionables. Dichos planes deben elaborarse de conformidad con las Directrices Generales Paneuropeas a escala operativa de Gestión Sostenible de los Bosques que figuran en el anexo 2 de la Resolución L2 (Criterios e Indicadores y Directrices Generales Paneuropeas a escala operativa de Gestión Sostenible de los Bosques) de la Tercera Conferencia Ministerial sobre Protección de Bosques en Europa, celebrada en Lisboa los días 2, 3 de junio de 1998 y 4 de junio de 1998 (2).
(14)
En lo que respecta a las inversiones para aumentar el valor de los productos agrícolas y forestales al objeto de cumplir las nuevas normas comunitarias sobre microempresas, conviene fijar una fecha límite para dar cumplimiento a las normas pertinentes. Debe establecerse una línea de demarcación entre las inversiones en el sector maderero a las que se aplican los porcentajes de ayuda establecidos en el Reglamento (CE) no 1698/2005 y otras inversiones en dicho sector.
(15)
Es conveniente establecer costes subvencionables indicativos en el ámbito de la cooperación para el desarrollo de nuevos productos, procesos y tecnologías en el sector agrícola y alimentario y en el sector forestal.
(16)
La cuantía de la ayuda que se concede a los agricultores para que cumplan las normas debe ser adaptada por el Estado miembro según la norma de que se trate y el tenor de las obligaciones derivadas de la aplicación de la norma, mientras que los costes de inversión no han de considerarse subvencionables.
(17)
En lo referente a la ayuda a los agricultores que participan en programas de calidad de los alimentos, conviene precisar los programas comunitarios y los criterios que han de presidir los programas nacionales, los productos que pueden acogerse a esta ayuda y los tipos de costes fijos que se pueden computar al calcular el importe de la ayuda.
(18)
En aras de la complementariedad entre las medidas de promoción establecidas en el artículo 33 del Reglamento (CE) no 1698/2005 y las normas de información y promoción previstas en el Reglamento (CE) no 2826/2000 del Consejo, de 19 de diciembre de 2000, sobre acciones de información y de promoción de los productos agrícolas en el mercado interior (3), procede establecer los requisitos pormenorizados que se han de cumplir para poder optar a ayudas a la promoción de productos de calidad, en particular en lo que se refiere a los beneficiarios y a las actividades subvencionables. Además, para evitar el riesgo de doble financiación, conviene que las medidas de información y promoción subvencionadas en virtud del Reglamento (CE) no 2826/2000 no puedan optar a ayudas al desarrollo rural.
(19)
En el caso de la ayuda a la agricultura de semisubsistencia, es necesario precisar el contenido de los planes empresariales y sus condiciones de aplicación.
(20)
Por lo que a la ayuda a las agrupaciones de productores de Malta se refiere, es necesario establecer normas específicas que tomen en consideración las particularidades del sector agrario maltés.
(21)
En cuanto a la ayuda a las zonas desfavorecidas, de conformidad con el artículo 93 del Reglamento (CE) no 1698/2005, el régimen de ayuda instaurado por el Reglamento (CE) no 1257/1999 del Consejo, de 17 de mayo de 1999, sobre la ayuda al desarrollo rural a cargo del Fondo Europeo de Orientación y de Garantía Agrícola (FEOGA) y por el que se modifican y derogan determinados Reglamentos (4), ha de seguir en vigor hasta el 31 de diciembre de 2009, a reserva de un acto del Consejo adoptado de conformidad con el procedimiento establecido en el artículo 37 del Tratado. Por tanto, el artículo 11 del Reglamento (CE) no 817/2004 de la Comisión, de 29 de abril de 2004, por el que se establecen disposiciones de aplicación del Reglamento (CE) no 1257/1999 del Consejo sobre la ayuda al desarrollo rural a cargo del Fondo Europeo de Orientación y de Garantía Agrícola (FEOGA) (5), debe seguir siendo aplicable hasta que el Consejo adopte el citado acto.
(22)
Es conveniente establecer disposiciones para evitar que se superpongan la ayuda abonada a los agricultores para que cumplan las normas, por una parte, y las ayudas concedidas en el marco de Natura 2000, por otra.
(23)
Los requisitos mínimos que han de reunir los beneficiarios en relación con los diversos compromisos contraídos para poder acogerse a las ayudas con fines agroambientales y de bienestar de los animales han de garantizar una aplicación equilibrada de la ayuda que se atenga a los objetivos previstos y contribuya de este modo a un desarrollo rural sostenible. A este respecto, reviste suma importancia elaborar un método de cálculo de los costes adicionales, las pérdidas de ingresos y los probables costes de transacción derivados del compromiso suscrito. En caso de que los compromisos se basen en limitaciones de los insumos, la ayuda solamente debe concederse si tales limitaciones pueden someterse a una evaluación que ofrezca garantías suficientes sobre el cumplimiento del compromiso.
(24)
En lo tocante a la ayuda a la conservación de recursos genéticos en el sector agrario, es oportuno ofrecer información pormenorizada sobre las operaciones subvencionables y los beneficiarios. Deben establecerse disposiciones a fin de impedir que estas ayudas y las ayudas con fines agroambientales se superpongan, así como de excluir las actividades subvencionables al amparo del programa marco de investigación, desarrollo tecnológico y actividades de demostración.
(25)
Conviene determinar las inversiones no productivas que tengan por objeto la utilización sostenible de tierras agrícolas.
(26)
Para asegurar un planteamiento homogéneo en materia de medidas forestales, es necesario emplear una definición común de bosques y superficies forestales, según proceda. Esta definición ha de estar acorde con la utilizada por la Organización de las Naciones Unidas para la Agricultura y la Alimentación (FAO) y por Eurostat, recogida en la Actualización de la evaluación de los recursos forestales mundiales a 2005. Conviene definir con mayor precisión los bosques y superficies forestales no subvencionables de conformidad con el artículo 42, apartado 1, del Reglamento (CE) no 1698/2005.
(27)
Procede establecer condiciones detalladas que regulen la ayuda a la primera forestación de tierras agrícolas, en especial en lo que respecta a la definición de las tierras que se han de forestar, de los costes de implantación, del agricultor y de las especies de crecimiento rápido.
(28)
En el caso de las ayudas para primera implantación de sistemas agroforestales en tierras agrícolas, los Estados miembros deben establecer densidades máximas de plantación de árboles forestales en función de determinados parámetros.
(29)
Las ayudas para recuperación del potencial forestal e implantación de medidas preventivas en bosques clasificados de riesgo de incendio forestal alto o medio han de estar supeditadas a la conformidad con los planes de protección contra incendios forestales elaborados por los Estados miembros. Conviene adoptar un planteamiento común a la hora de establecer medidas preventivas contra los incendios forestales.
(30)
Es necesario establecer las condiciones de designación de las zonas a que hace referencia el artículo 50, apartados 5 y 6, del Reglamento (CE) no 1698/2005. Debe evitarse que la forestación redunde en detrimento de la biodiversidad o cause otros daños al medio ambiente.
(31)
A fin permitir la aplicación apropiada de la medida de diversificación hacia actividades no agrícolas incluida en el Artículo 52(a)(i) del Reglamento (CE) no 1698/2005 debería darse una definición del miembro de la unidad familiar de la explotación citado en el artículo 53 de ese Reglamento.
(32)
Las asociaciones de los sectores público y privado subvencionadas al amparo del artículo 59, letra e), del Reglamento (CE) no 1698/2005 han de cumplir determinadas condiciones detalladas.
(33)
En lo que respecta al eje Leader, es necesario que los procedimientos de selección de los grupos de acción local sean transparentes y competitivos de modo que quede garantizada la elección de estrategias de desarrollo local pertinentes y de elevada calidad. En función de las condiciones locales, conviene, por regla general, establecer umbrales mínimos y máximos con respecto a la población de las zonas cubiertas por los grupos de acción local.
(34)
A fin de propiciar la aplicación más amplia posible de las estrategias de desarrollo local, es conveniente limitar la ayuda a los costes de funcionamiento de los grupos de acción local.
(35)
Los proyectos de cooperación desarrollados por los grupos de acción local deben satisfacer determinados requisitos. Es oportuno que la Comisión y los Estados miembros sigan un procedimiento coordinado para facilitar la selección de proyectos de cooperación transnacional.
(36)
En el ámbito de la asistencia técnica procede establecer disposiciones en materia de cofinanciación de los programas de desarrollo rural que abarquen regiones subvencionables en virtud del objetivo de convergencia y otras regiones, así como opciones pormenorizadas y una fecha límite de instauración de la red rural nacional.
(37)
Es preciso establecer disposiciones comunes a varias medidas, en particular en lo tocante a la ejecución de operaciones integradas, las medidas de inversión, la transferencia de una explotación durante el período por el que se ha suscrito un compromiso como condición para la concesión de ayuda, el incremento de la superficie de la explotación y la determinación de las diversas categorías de casos de fuerza mayor o circunstancias excepcionales.
(38)
Los Estados miembros han de adoptar cuantas medidas sean necesarias y establecer las disposiciones adecuadas para que todas las medidas de desarrollo rural sean verificables y controlables. Los Estados miembros deben velar por que sus disposiciones en materia de control ofrezcan garantías suficientes en cuanto al cumplimiento de los criterios de subvencionabilidad y otros compromisos. En particular, es preciso que los Estados miembros confirmen la idoneidad y exactitud de los cálculos de los pagos correspondientes a determinadas medidas recurriendo a especialistas acreditados en este ámbito.
(39)
Es conveniente establecer disposiciones de aplicación respecto de las bonificaciones de intereses de los préstamos y determinados tipos de ingeniería financiera, cuando proceda. A fin de garantizar una gestión eficiente y homogénea, también resulta oportuno establecer las condiciones en que las autoridades de gestión pueden aplicar costes estándar y considerar subvencionables las contribuciones en especie. Para canalizar mejor las operaciones de inversión, debe establecerse un conjunto de normas comunes para la determinación de los gastos subvencionables. Son necesarias también normas comunes para los casos en que las autoridades competentes de los Estados miembros decidan pagar anticipos a los beneficiarios de ayudas para inversiones.
(40)
Al objeto de asegurar el cumplimiento de las normas y los procedimientos aplicables a las ayudas estatales, conviene establecer disposiciones específicas con respecto a determinadas medidas cofinanciadas por el FEADER y a la financiación suplementaria nacional.
(41)
Con el fin de ofrecer información y publicidad sobre las actividades de desarrollo rural subvencionadas por el FEADER, los programas de desarrollo rural han de incluir un plan de comunicación, cuyo contenido debe especificarse. Para lograr la máxima coherencia, es aconsejable establecer las obligaciones de las autoridades de gestión y los beneficiarios.
(42)
A fin de aumentar la transparencia sobre el uso de la financiación proveniente del FEADER, los Estados Miembros deberían publicar electrónicamente o de otra forma la lista de beneficiarios, los nombres de las operaciones y la cantidad de financiación pública atribuida a operaciones. Hacer accesible esta información al público tiene como objetivo mejorar la transparencia de la acción comunitaria en el área del desarrollo rural, mejorar la buena gestión financiera de los fondos públicos que le están destinados y reforzar en particular el control dinerote los fondos públicos utilizados, evitando finalmente la distorsión de competencia entre beneficiarios de medidas de desarrollo rural. Dado el peso fundamental de los objetivos perseguidos la publicación general de la información relevante está justificada en relación al principio de proporcionalidad y la exigencia de protección de datos personales ya que no va más allá de lo que es necesario en una sociedad democrática y a fin de prevenir irregularidades.
(43)
En materia de seguimiento, conviene precisar el contenido del informe intermedio anual previsto en el artículo 82 del Reglamento (CE) no 1698/2005, así como los indicadores comunes que forman parte del marco común de seguimiento y evaluación contemplado en el artículo 80 de dicho Reglamento.
(44)
Es oportuno crear un sistema de información que garantice la seguridad del intercambio electrónico de datos entre la Comisión y los Estados miembros. Procede determinar el contenido y funcionamiento de dicho sistema, así como los derechos de acceso al mismo.
(45)
Es necesario que las nuevas disposiciones de aplicación sustituyan a las establecidas para la aplicación del Reglamento (CE) no 1257/1999. Por consiguiente, el Reglamento (CE) no 817/2004 ha de quedar derogado a partir del 1 de enero de 2007.
(46)
Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de desarrollo rural.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
CAPÍTULO I
Ámbito de aplicación
Artículo 1
El presente Reglamento establece las disposiciones de aplicación del Reglamento (CE) no 1698/2005 en lo que atañe a los principios y normas generales de la ayuda al desarrollo rural, las disposiciones específicas y comunes que regulan las medidas de desarrollo rural, y los criterios de subvencionabilidad y las disposiciones administrativas, exceptuando las disposiciones en materia de control.
CAPÍTULO II
Normas generales
Sección 1
Complementariedad, coherencia y conformidad
Artículo 2
1. La coherencia a la que se refiere el artículo 5 del Reglamento (CE) no 1698/2005, se deberá garantizar:
a)
entre las medidas de ayuda al desarrollo rural, por una parte, y las medidas aplicadas al amparo de otros instrumentos comunitarios de ayuda, en particular las medidas previstas en los regímenes de ayuda directa y otros regímenes en el marco de la política agrícola común y las medidas zoosanitarias y fitosanitarias, por otra parte;
b)
entre las diversas medidas de ayuda al desarrollo rural.
2. En los casos excepcionales en que puedan subvencionarse al amparo del artículo 5, apartado 6, del Reglamento (CE) no 1698/2005, medidas incluidas en el ámbito de aplicación de los regímenes de ayuda enumerados en el anexo I del presente Reglamento, los Estados miembros velarán por que los beneficiarios reciban la ayuda correspondiente a una operación determinada en virtud de un solo régimen.
A tal fin, al incorporar medidas que contengan tales excepciones en sus programas de desarrollo rural, los Estados miembros consignarán en dichos programas los criterios y las normas administrativas que vayan a aplicar a los regímenes de ayuda en cuestión.
3. Cuando una organización común de mercado, regímenes de ayuda directa inclusive, financiada por el Fondo Europeo Agrícola de Garantía (FEAGA) imponga restricciones de producción o limitaciones respecto de la ayuda comunitaria a agricultores, explotaciones o instalaciones de transformación, no se subvencionará en virtud del Reglamento (CE) no 1698/2005 ninguna inversión que incremente la producción sobrepasando esas restricciones o limitaciones.
Sección 2
Estrategia y programación
Artículo 3
1. Los planes estratégicos nacionales se podrán actualizar durante el período de programación. Para llevar a cabo tales actualizaciones se tendrán en cuenta uno de los siguientes elementos o en ambos a la vez:
a)
la actualización afecta a uno o varios aspectos de los enumerados en el artículo 11, apartado 3, del Reglamento (CE) no 1698/2005 o a una o varias directrices estratégicas comunitarias de las contempladas en el artículo 9 de dicho Reglamento;
b)
la actualización entraña modificaciones mencionadas en el artículo 6, apartado 1, del presente Reglamento de uno o varios de los programas de desarrollo rural.
2. El artículo 12, apartado 1, del Reglamento (CE) no 1698/2005 será aplicable, mutatis mutandis, a las actualizaciones de los planes estratégicos nacionales.
3. A fin de conceder tiempo suficiente para adaptar los programas de desarrollo rural, el plazo de presentación de la última actualización de los planes estratégicos nacionales a la Comisión finalizará el 30 de junio de 2013.
4. Los planes estratégicos nacionales se confirmarán o actualizarán tras la aprobación de los programas de desarrollo rural, habida cuenta ante todo de la cuantificación de los objetivos derivada de la evaluación a priori de tales programas.
Artículo 4
1. La Comisión aprobará les programas de desarrollo rural presentados por los Estados Miembros en un período máximo de tiempo de seis meses desde la fecha de recepción de los programas por la Comisión. En caso de programas de desarrollo rural presentados antes de la entrada en vigor de este Reglamento, el período de seis meses empezará des de la fecha en que entre en vigor.
En los casos en que se aplique el artículo 18, apartado 3, párrafo segundo, del Reglamento (CE) no 1698/2005, el plazo de seis meses previsto en el párrafo primero del presente apartado comenzará a partir de la fecha en que la propuesta de programa revisada se atenga a lo dispuesto en el artículo 18, apartado 3, párrafo primero, del Reglamento (CE) no 1698/2005.
2. Las fechas para determinar los plazos previstos en el apartado 1 del presente artículo se fijarán de conformidad con el artículo 63, apartados 6 y 8, según los casos.
Artículo 5
1. El contenido de los programas de desarrollo rural a que se refiere el artículo 16 del Reglamento (CE) no 1698/2005 se determinará de conformidad con lo dispuesto en el anexo II del presente Reglamento.
La evaluación a priori contemplada en el artículo 85 del Reglamento (CE) no 1698/2005 figurará aneja a cada uno de los programas de desarrollo rural.
2. Los marcos nacionales mencionados en el artículo 15, apartado 3, del Reglamento (CE) no 1698/2005 contendrán información común a varias medidas. Los programas regionales de desarrollo rural de alcance regional podrán incluir tan sólo información suplementaria sobre esas medidas, siempre que la información recogida en los marcos nacionales y los programas regionales en conjunto cumpla los requisitos establecidos en el anexo II del presente Reglamento.
3. Los Estados miembros pondrán a disposición de la Comisión una versión electrónica de sus programas de desarrollo rural y, en su caso, de los marcos nacionales, que se actualizará tras cada modificación introducida e incluirá los modelos de cuadros recogidos en el anexo II del presente Reglamento, correspondientes a la información preceptiva de conformidad con el artículo 16, letras d), e) y f), del Reglamento (CE) no 1698/2005. Los Estados miembros remitirán por medios electrónicos a la Comisión sus solicitudes de modificación de programas y, en su caso, marcos nacionales, de acuerdo con lo establecido en el artículo 63 del presente Reglamento.
Sección 3
Modificación de los programas de desarrollo rural
Artículo 6
1. Las modificaciones introducidas en los programas de desarrollo rural se clasifican en las siguientes categorías:
a)
revisiones con arreglo al artículo 19, apartado 1, del Reglamento (CE) no 1698/2005;
b)
revisiones derivadas de procedimientos de coordinación con miras a la utilización de los recursos financieros a que se hace referencia en el artículo 77, apartado 3, del Reglamento (CE) no 1698/2005;
c)
otras modificaciones no incluidas en las letras a) y b) del presente apartado.
2. Las modificaciones de programas mencionadas en las letras a) y b) del apartado 1 sólo se podrán proponer a partir del segundo año de ejecución de los programas.
3. Las propuestas de modificaciones de los programas de desarrollo rural deberán estar debidamente justificadas, ofreciendo en particular la siguiente información:
a)
motivos y cualesquiera problemas de ejecución que demuestren lo fundado de la modificación;
b)
resultados previstos de la modificación;
c)
relación entre la modificación y el plan estratégico nacional.
Artículo 7
1. Para las revisiones de programas aludidas en el artículo 6, apartado 1, letra a), del presente Reglamento, la Comisión adoptará una decisión de conformidad con lo dispuesto en el artículo 19, apartado 2, primera frase, del Reglamento (CE) no 1698/2005, en base a una solicitud presentada por un Estado miembro, cuando:
a)
la revisión sobrepase el límite máximo de flexibilidad entre ejes contemplado en el artículo 9, apartado 2, del presente Reglamento;
b)
la revisión modifique los porcentajes de cofinanciación comunitaria contemplados en el artículo 70 del Reglamento (CE) no 1698/2005 que se hayan fijado en el programa de desarrollo rural aprobado;
c)
la revisión modifique la contribución comunitaria total para el período completo de programación o su desglose anual, sin cambiar las contribuciones de los años anteriores;
d)
la revisión introduzca modificaciones referentes a las excepciones previstas en el artículo 5, apartado 6, del Reglamento (CE) no 1698/2005.
La decisión se adoptará en un plazo de seis meses a partir de la fecha de recepción por la Comisión de la solicitud del Estado miembro.
2. Salvo en el caso de las medidas de emergencia adoptadas para hacer frente a catástrofes naturales, las solicitudes de revisión de programas mencionadas en el artículo 6, apartado 1, letra a), no se podrán presentar más de una vez por año civil y por programa.
Para las revisiones aludidas en el párrafo 1(c), los Estados Miembros tendrán de plazo hasta el 30 de septiembre de cada año para presentar sus solicitudes de revisión a la Comisión.
Para las revisiones aludidas en el párrafo 1, los Estados miembros tendrán de plazo hasta el 30 de junio de 2013 para presentar sus solicitudes de revisión a la Comisión.
Artículo 8
1. Los Estados miembros que hayan regionalizado la programación podrán presentar las revisiones de programas mencionadas en el artículo 6, apartado 1, letra b), a fin de transferir la contribución del Fondo Europeo Agrícola de Desarrollo Rural (FEADER) entre programas regionales con respecto a determinados años siempre y cuando:
a)
la contribución total del FEADER por programas para el período completo de programación no se vea modificada;
b)
la cantidad total asignada por el FEADER al Estado miembro interesado no se vea modificada;
c)
los desgloses anuales del programa correspondientes a los años anteriores al de revisión no se vean modificados;
d)
se respete la cantidad anual asignada por el FEADER al Estado miembro interesado;
e)
en su caso, no quede reducido el presupuesto previsto para alcanzar el objetivo de convergencia establecido en el plan estratégico nacional de conformidad con el artículo 11, apartado 3, letra f), del Reglamento (CE) no 1698/2005.
2. Los cuadros de financiación de los programas en cuestión se adaptarán en función de las transferencias contempladas en el apartado 1.
Los cuadros de financiación revisados se enviarán a la Comisión a más tardar el 30 de septiembre del año civil en que tenga lugar la transferencia. El último año en que se podrán presentar tales revisiones será 2012.
La Comisión adoptará una decisión por la que apruebe los nuevos cuadros de financiación en el plazo de los tres meses siguientes a la recepción de la solicitud del Estado miembro. No será de aplicación el procedimiento a que hace referencia el artículo 90, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1698/2005.
3. Las solicitudes de revisión de programas mencionadas en el artículo 6, apartado 1, letra b), sólo se podrán presentar una vez por año civil.
Artículo 9
1. Las modificaciones introducidas en los programas por los Estados miembros mencionadas en el artículo 6, apartado 1, letra c), podrán consistir en enmiendas de los desgloses financieros por medidas dentro de un eje, así como en enmiendas no financieras relativas a la introducción de nuevas medidas, la retirada de medidas existentes, o la incorporación de datos o descripciones referentes a las medidas ya contempladas en el programa.
2. También se autorizará a los Estados miembros a introducir modificaciones mencionadas en el artículo 6, apartado 1, letra c), consistentes en transferir entre ejes dentro de un mismo año civil un 1 % como máximo de la contribución total del FEADER al programa para el período de programación en su conjunto.
3 Las modificaciones de programas contempladas en los apartados 1 y 2 se podrán introducir hasta el 31 de diciembre de 2015, a condición de que los Estados miembros las notifiquen el 31 de agosto de 2015 a más tardar.
4. Salvo en el caso de las medidas de emergencia adoptadas para hacer frente a catástrofes naturales, las modificaciones contempladas en los apartados 1 y 2 no podrán ser objeto de más de tres notificaciones por año civil y por programa, siempre y cuando se respete el límite máximo del 1 % mencionado en el apartado 2 durante el año civil en que se efectúen las tres notificaciones.
5. Las modificaciones contempladas en los apartados 1 y 2 del presente artículo serán compatibles con los porcentajes establecidos en el artículo 17 del Reglamento (CE) no 1698/2005.
6. Las modificaciones contempladas en los apartados 1 y 2 deberán notificarse a la Comisión. Ésta las evaluará en función de los siguientes parámetros:
a)
conformidad con el Reglamento (CE) no 1698/2005;
b)
coherencia con el plan estratégico nacional pertinente;
c)
conformidad con el presente Reglamento.
La Comisión informará al Estado miembro interesado de los resultados de la evaluación en el plazo de los cuatro meses siguientes a la fecha en que haya recibido la solicitud de modificación del programa. En caso de que las modificaciones no sean conformes a uno o varios de los parámetros de evaluación contemplados en el párrafo primero, el plazo de cuatro meses quedará suspendido hasta que la Comisión reciba modificaciones que sí se ajusten a tales parámetros.
Cuando la Comisión no informe al Estado miembro en el plazo de cuatro meses a que se refiere el párrafo segundo, las modificaciones se considerarán aceptadas y entrarán en vigor al terminar dicho plazo.
Artículo 10
1. A efectos del artículo 71, apartado 1, párrafo segundo, del Reglamento (CE) no 1698/2005, los Estados miembros serán responsables de los gastos entre la fecha en que la Comisión reciba su solicitud de revisión o modificación de un programa, mencionada en el artículo 6, apartado 1, del presente Reglamento, y la fecha en que la Comisión adopte su decisión en virtud de los artículos 7 y 8 del presente Reglamento o la fecha en que concluya la evaluación de conformidad de las modificaciones con arreglo al artículo 9 del presente Reglamento.
2. En el caso de las medidas de emergencia adoptadas para hacer frente a catástrofes naturales, los gastos derivados de las modificaciones de programas a que se refiere el artículo 6, apartado 1, podrán comenzar a ser subvencionables a partir de una fecha anterior a la prevista en el artículo 71, apartado 1, párrafo segundo, del Reglamento (CE) no 1698/2005.
Artículo 11
Las modificaciones de los marcos nacionales mencionados en el artículo 15, apartado 3, del Reglamento (CE) no 1698/2005 estarán reguladas por el artículo 6, apartado 1, letra c), del presente Reglamento. El artículo 9, apartados 3 y 6, del presente Reglamento será aplicable, mutatis mutandis, a dichas modificaciones.
Artículo 12
En los casos en que normativa comunitaria sea adoptada o modificada, los programas de desarrollo rural se modificarán en consonancia con la legislación nueva o modificada cuando proceda, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 6, apartado 1. Tales modificaciones no se contabilizarán en el número anual de modificaciones a que hacen referencia el artículo 7, apartado 2, el artículo 8, apartado 3, y el artículo 9, apartado 4. El artículo 6(2) no se aplicará a este tipo de modificaciones.
CAPÍTULO III
Medidas de desarrollo rural
Sección 1
Medidas de desarrollo rural por ejes
Subsección 1
Eje 1
Artículo 13
1. Los requisitos previstos respecto de la ayuda para instalación de jóvenes agricultores en el artículo 22, apartado 1, del Reglamento (CE) no 1698/2005 deberán cumplirse en el momento en que se presente la solicitud de ayuda.
No obstante, podrá concederse un plazo de 36 meses como máximo a partir de la fecha en que se adopte la decisión por la que se conceda la ayuda a fin de que el joven agricultor pueda dar cumplimiento a los requisitos en materia de competencias y cualificaciones profesionales establecidos en el artículo 22, apartado 1, letra b), del Reglamento (CE) no 1698/2005 cuando necesite un período de adaptación para crear o reestructurar la explotación, siempre y cuando el plan empresarial mencionado en la letra c) de dicho apartado prevea tal necesidad.
2. El plan empresarial a que hace referencia el artículo 22, apartado 1, letra c), del Reglamento (CE) no 1698/2005 incluirá como mínimo:
a)
una descripción de la situación inicial de la explotación agrícola, con indicación de las fases y objetivos concretos de desarrollo de las actividades de la nueva explotación;
b)
información pormenorizada sobre inversiones, formación, asesoramiento o cualquier otra medida necesaria para desarrollar las actividades de la explotación agrícola.
3. La autoridad competente evaluará la conformidad con el plan empresarial en un plazo de cinco años como máximo a partir de la fecha en que se adopte la decisión de concesión de la ayuda. Habida cuenta de las circunstancias en que se lleve a la práctica el plan empresarial, los Estados miembros determinarán las condiciones en que se recuperará la ayuda ya recibida si el joven agricultor no cumple las disposiciones del plan empresarial en el momento en que se proceda a la evaluación.
4. La decisión por la que se concede la ayuda para instalación de jóvenes agricultores se adoptará dentro de los 18 meses siguientes a la instalación con arreglo a las disposiciones vigentes en los Estados miembros. Cuando la ayuda consista en una prima única, prevista en el anexo del Reglamento (CE) no 1698/2005, y a efectos del apartado 3 del presente artículo, los Estados miembros podrán dividir el pago de la misma en cinco plazos como máximo.
5. Los Estados miembros podrán decidir que, en los casos en que el plan empresarial haga referencia a la aplicación de otras medidas de desarrollo rural previstas en el Reglamento (CE) no 1698/2005, la aprobación de la solicitud del joven agricultor por parte de la autoridad competente dé también acceso a esas otras medidas. En tal caso, la información que ha de proporcionar el solicitante deberá ser lo suficientemente detallada como para respaldar una solicitud de ayuda respecto de esas otras medidas.
6. Se podrán aplicar requisitos específicos cuando un joven agricultor no esté establecido como titular único de la explotación agrícola. Dichos requisitos serán equivalentes a los que se exigen al joven agricultor que se establece como titular único de una explotación.
Artículo 14
1. Cuando una explotación sea transferida por varios cesionistas, la ayuda global a la jubilación anticipada prevista en el artículo 23 del Reglamento (CE) no 1698/2005 se limitará al importe previsto para un cesionista.
2. Las actividades agrícolas sin fines comerciales que siga desarrollando el cesionista no podrán ser subvencionadas en el marco de la política agrícola común.
3. El arrendatario podrá transferir las tierras liberadas al propietario a condición de que se ponga fin al arrendamiento y se cumplan los requisitos aplicables al cesionario establecidos en el artículo 23, apartado 3, del Reglamento (CE) no 1698/2005.
4. Los Estados miembros podrán disponer que las tierras liberadas queden a cargo de un organismo encargado de asignarlas de nuevo con posterioridad a cesionarios que reúnan las condiciones establecidas en el artículo 23, apartado 3, del Reglamento (CE) no 1698/2005.
Artículo 15
1. Los servicios de asesoramiento a los agricultores que puedan ser subvencionados en virtud del artículo 24 del Reglamento (CE) no 1698/2005 se atendrán a lo dispuesto en el título II, capítulo 3, del Reglamento (CE) no 1782/2003 del Consejo (6) y en sus disposiciones de aplicación.
2. Las autoridades y los organismos seleccionados para prestar servicios de asesoramiento a los agricultores dispondrán de recursos adecuados en cuanto a personal cualificado, medios administrativos y técnicos, y experiencia y solvencia en materia de asesoramiento sobre los requisitos, las condiciones y las normas a que se refiere el artículo 24, apartado 1, párrafo segundo, letras a) y b), del Reglamento (CE) no 1698/2005.
Artículo 16
Los programas de desarrollo rural establecerán un porcentaje decreciente respecto de la ayuda para implantación de servicios de gestión, sustitución y asesoramiento prevista en el artículo 25 del Reglamento (CE) no 1698/2005, que se irá reduciendo en tramos iguales a partir del primer año de forma que quede totalmente suprimida como máximo el sexto año siguiente a la implantación de los citados servicios.
Artículo 17
1. En el caso de las ayudas a las inversiones para modernización de las explotaciones agrícolas a fin de adaptarlas a las nuevas normas comunitarias, previstas en el artículo 26, apartado 1, párrafo segundo, del Reglamento (CE) no 1698/2005, se deberá haber dado cumplimiento a las normas pertinentes al final de período de gracia establecido en dicho párrafo.
2. Cuando las inversiones corran por cuenta de jóvenes agricultores que reciban la ayuda prevista en el artículo 22 del Reglamento (CE) no 1698/2005 a fin de cumplir las normas comunitarias vigentes, se deberá haber dado cumplimiento a las normas pertinentes al final de período de gracia establecido en el artículo 26, apartado 1, párrafo tercero, de dicho Reglamento.
Artículo 18
1. A efectos del artículo 27, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1698/2005, los planes de gestión forestal estarán adaptados al tamaño y a la utilización de la superficie forestal, se basarán en la legislación nacional pertinente y en los planes de utilización de las tierras vigentes, y darán cobertura suficiente a los recursos forestales.
2. Las actividades destinadas al aumento del valor económico de los bosques contempladas en el artículo 27 del Reglamento (CE) no 1698/2005 se referirán a inversiones en la explotación forestal y podrán incluir inversiones que tengan por objeto la maquinaria de cosecha.
Las actividades relacionadas con la regeneración tras la corta final no serán subvencionables.
3. Los bosques mencionados en el artículo 30, apartado 4, del presente Reglamento quedarán excluidos del ámbito de aplicación del artículo 27, apartado 1, primera frase, del Reglamento (CE) no 1698/2005.
Artículo 19
1. En el caso de las ayudas a las inversiones para aumentar el valor de los productos agrícolas y forestales que se realicen a efectos del cumplimiento de las nuevas normas comunitarias a que se hace referencia en el artículo 28, apartado 1, letra c), párrafo segundo, del Reglamento (CE) no 1698/2005, se deberá haber dado cumplimiento a las normas pertinentes al final del período de gracia establecido en dicho párrafo.
2. En el caso de las ayudas a las inversiones para aumentar el valor de los productos forestales, las inversiones relacionadas con la utilización de la madera como materia prima se limitarán a todas las operaciones anteriores a la transformación industrial.
Artículo 20
Los gastos derivados de la cooperación para el desarrollo de nuevos productos, procesos y tecnologías en el sector agrícola y alimentario y en el sector forestal a que hace referencia el artículo 29, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1698/2005 corresponderán a actividades preparatorias tales como el diseño, el desarrollo y ensayo de productos, procesos y tecnologías y las inversiones materiales o inmateriales relacionadas con la cooperación, antes del empleo de los nuevos productos, procesos y tecnologías con fines comerciales.
Artículo 21
1. Los Estados miembros adaptarán la cuantía de la ayuda destinada al cumplimiento de las normas basadas en la normativa comunitaria contemplada en el artículo 31 del Reglamento (CE) no 1698/2005 según la norma de que se trate y el alcance de las obligaciones derivadas de su aplicación. La ayuda se concederá de forma decreciente a lo largo del período máximo de cinco años mencionado en el apartado 2 de dicho artículo.
2. Los gastos derivados de las inversiones no se contabilizarán a la hora de determinar la cuantía de la ayuda anual destinada al cumplimiento de las normas basadas en la normativa comunitaria a que hace referencia el artículo 31 del Reglamento (CE) no 1698/2005.
Artículo 22
1. Los programas comunitarios de calidad contemplados en el artículo 32, apartado 1, letra b), del Reglamento (CE) no 1698/2005 serán los establecidos en virtud de los siguientes Reglamentos y disposiciones:
a)
Reglamento (CEE) no 2092/91 del Consejo (7);
b)
Reglamento (CE) no 509/2006 del Consejo (8);
c)
Reglamento (CE) no 510/2006 del Consejo (9);
d)
Título VI del Reglamento (CE) no 1493/1999 del Consejo (10).
2. Para tener derecho a la ayuda, los programas relativos a la calidad de los alimentos reconocidos por los Estados miembros, contemplados en el artículo 32, apartado 1, letra b), del Reglamento (CE) no 1698/2005 deberán cumplir los siguientes criterios:
a)
la especificidad del producto final elaborado de conformidad con tales programas será el resultado de obligaciones detalladas en relación con métodos agrícolas que garanticen:
-
características específicas, entre ellas el proceso de producción, o
-
una calidad del producto final que supere de forma significativa las normas sobre productos comerciales en lo que respecta a los aspectos sanitarios, zoosanitarios y fitosanitarios, al bienestar de los animales y a la protección del medio ambiente;
b)
los programas que establezcan especificaciones del producto obligatorias y el cumplimiento de tales especificaciones serán comprobados por un organismo independiente de control;
c)
podrán optar a los programas todos los productores;
d)
los programas serán transparentes y garantizarán la trazabilidad completa de los productos;
e)
los programas responderán a las oportunidades de mercado actuales y previstas.
3. Solamente se podrán conceder ayudas a los agricultores que participen en un programa de calidad de los alimentos cuando el producto o alimento de calidad haya sido oficialmente reconocido en virtud de los Reglamentos y disposiciones citados en el apartado 1, o en un programa de calidad de los alimentos reconocido por un Estado miembro con arreglo al apartado 2.
En lo que se refiere a los programas de calidad de los alimentos mencionados en el apartado 1, letras b) y c), sólo se podrán conceder ayudas respecto de los productos inscritos en un registro comunitario.
4. Cuando en un programa de desarrollo rural se incluyan ayudas para participar en un programa de calidad de los alimentos en virtud del Reglamento (CEE) no 2092/91 en relación con un producto concreto, los costes fijos derivados de la participación en ese programa de calidad no se contabilizarán al calcular el importe de la ayuda por el mismo producto en el marco de una medida agroambiental de apoyo a la agricultura ecológica.
5. A efectos del artículo 32, apartado 1, letra c), del Reglamento (CE) no 1698/2005, se entenderá por «costes fijos» los costes que entrañe la inscripción y la cuota anual de participación en un programa de calidad de los alimentos subvencionado, incluido, en su caso, el coste de los controles necesarios para comprobar el cumplimiento de las especificaciones del programa.
Artículo 23
1. A efectos del artículo 20, letra c), inciso iii), del Reglamento (CE) no 1698/2005, se entenderá por «agrupación de productores» una organización, sea cual sea su forma jurídica, compuesta por agentes que participen en un programa de calidad de los alimentos con arreglo al artículo 32 de dicho Reglamento en relación con un producto agrícola o alimenticio concreto. No se considerarán «agrupaciones de productores» las organizaciones profesionales o interprofesionales que representen a uno o varios sectores.
2. Las actividades de información y promoción subvencionables en virtud del artículo 33 del Reglamento (CE) no 1698/2005 estarán destinadas a inducir al consumidor a adquirir productos agrícolas o alimenticios integrados en programas de calidad de los alimentos que formen parte del programa de desarrollo rural previsto en el artículo 32 de dicho Reglamento.
Tales actividades resaltarán las características o ventajas específicas de los productos en cuestión, especialmente la calidad, los métodos de producción específicos, las estrictas normas aplicadas para garantizar el bienestar de los animales y el respeto del medio ambiente vinculados al programa de calidad en cuestión, y podrán incluir la divulgación de conocimientos científicos y técnicos sobre esos productos. Dichas actividades podrán consistir, en particular, en la organización de ferias y exposiciones y la participación en las mismas, así como en actividades similares de relaciones públicas y publicidad a través de los diversos medios de comunicación o en los puntos de venta.
3. Únicamente serán subvencionables en virtud del artículo 20, letra c), inciso iii), del Reglamento (CE) no 1698/2005 las actividades de información, promoción y publicidad en el mercado interior.
Dichas actividades no deberán inducir al consumidor a comprar un producto por su origen particular, excepto en el caso de los productos regulados por el régimen de calidad establecido por el Reglamento (CE) no 510/2006 y los regulados por el Reglamento (CE) no 1493/1999. No obstante, podrá indicarse el origen de un producto, siempre que la indicación del origen quede subordinada al mensaje principal.
Las actividades relacionadas con la promoción de marcas comerciales no serán subvencionables.
4. Cuando las actividades mencionadas en el apartado 2 tengan por objeto un producto incluido en alguno de los programas de calidad de los alimentos contemplados en el artículo 22, apartado 1, letras a), b) o c), el logotipo comunitario previsto en virtud de dichos programas aparecerá en el material informativo, promocional o publicitario.
5. Las actividades de información y promoción subvencionadas al amparo del Reglamento (CE) no 2826/2000 no podrán optar a las ayudas previstas en el artículo 20, letra c), inciso iii), del Reglamento (CE) no 1698/2005.
6. Los Estados miembros velarán por que todo el material piloto informativo, promocional y publicitario elaborado en el contexto de una actividad subvencionada sea conforme a la normativa comunitaria. A tal fin, los beneficiarios remitirán ese material piloto a la autoridad competente del Estado miembro de que se trate.
Artículo 24
1. El plan empresarial contemplado en el artículo 34 del Reglamento (CE) no 1698/2005 deberá cumplir los siguientes requisitos:
a)
demostrar que la explotación puede ser económicamente viable, habida cuenta, en su caso, de la complementariedad con otras fuentes de ingresos de la unidad familiar de la explotación;
b)
ofrecer información detallada sobre las inversiones necesarias;
c)
describir fases y objetivos concretos.
2. Cuando el plan empresarial mencionado en el artículo 34 del Reglamento (CE) no 1698/2005 contemple la aplicación de otras medidas de desarrollo rural, deberá ser lo suficientemente detallado como para respaldar una solicitud de ayuda en virtud de esas otras medidas.
3. A efectos del artículo 34, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1698/2005, los Estados miembros, habida cuenta de las circunstancias en que se lleve a la práctica el plan empresarial, dejarán de abonar la ayuda a las explotaciones agrícolas de semisubsistencia en caso de que éstas no cumplan las disposiciones del plan empresarial en el momento de la evaluación.
Artículo 25
1. En el caso de Malta, a fin de establecer la ayuda mínima para un sector cuya producción total es extremadamente escasa, de conformidad con el anexo del Reglamento (CE) no 1698/2005, solamente podrán acogerse a esa ayuda mínima las agrupaciones de productores del sector en cuestión y que cuenten con un porcentaje mínimo de productores de dicho sector y representen un porcentaje mínimo de la producción de ese sector.
Los porcentajes mínimos de productores y de producción, así como los sectores en cuestión, se determinarán en el programa de desarrollo rural de Malta.
2. En el anexo III se establece el importe mínimo de la ayuda para las agrupaciones de productores de Malta, calculado en función de los costes necesarios para constituir una pequeña agrupación de productores.
Subsección 2
Eje 2
Artículo 26
Los beneficiarios de las ayudas previstas en el artículo 38 del Reglamento (CE) no 1698/2005 no podrán optar a las ayudas previstas en el artículo 31 de dicho Reglamento en lo que respecta a la aplicación de las Directivas 79/409/CEE (11) y 92/43/CEE (12) del Consejo.
Artículo 27
1. A efectos del artículo 39, apartados 1 a 4, y del artículo 40 del Reglamento (CE) no 1698/2005, serán de aplicación, según proceda, los apartados 2 a 13 del presente artículo.
2. Los compromisos de extensificar la ganadería o de gestionarla de cualquier otra forma deberán cumplir, como mínimo, las condiciones siguientes:
a)
deberá mantenerse la gestión de los pastos;
b)
deberá mantenerse la totalidad de la superficie de pastos por unidad de ganado mayor, evitando tanto el pastoreo excesivo como la infrautilización de las tierras;
c)
la densidad del ganado se determinará en función de la totalidad de los animales que pasten en la explotación o, tratándose de un compromiso encaminado a reducir la lixiviación de nutrientes, la totalidad de los animales de la explotación que deban tenerse en cuenta en el compromiso en cuestión.
3. Los compromisos de limitar el uso de abonos, productos fitosanitarios u otros insumos únicamente se aceptarán cuando tales limitaciones puedan someterse a una evaluación que ofrezca suficientes garantías en cuanto la observancia de los compromisos.
4. La ayuda podrá contribuir al cumplimiento de los compromisos siguientes:
a)
criar animales de explotación de razas locales autóctonas de la zona que se encuentren amenazadas de abandono;
b)
preservar los recursos genéticos vegetales que estén naturalmente adaptados a las condiciones locales y regionales y estén amenazados de erosión genética.
En el anexo IV se recogen las especies de animales de explotación subvencionables y los criterios para determinar el umbral de abandono de las razas locales.
5. Las medidas medioambientales aplicadas en el marco de las organizaciones comunes de mercados o de los regímenes de ayuda directa enumerados en el anexo I, las medidas zoosanitarias y fitosanitarias o las medidas de desarrollo rural distintas de las ayudas agroambientales o relativas al bienestar de los animales no obstarán para que se concedan ayudas agroambientales o relativas al bienestar de los animales por la misma producción, siempre que tales ayudas sean adicionales y guarden coherencia con las medidas en cuestión.
Podrán combinarse varios compromisos en materia agroambiental o de bienestar de los animales a condición de que sean complementarios y compatibles entre sí.
Cuando se combinen las medidas o los compromisos mencionados en los párrafos primero y segundo, la ayuda se fijará teniendo en cuenta las pérdidas de ingresos y los costes adicionales específicos que se deriven de esa combinación.
6. Las medidas agroambientales aplicadas en tierras retiradas de la producción en aplicación de los artículos 54 o 107 del Reglamento (CE) no 1782/2003 sólo serán subvencionables cuando los compromisos agroambientales sean más rigurosos que los requisitos básicos establecidos en el artículo 3, apartado 1, del Reglamento (CE) no 1782/2003.
En los casos de las ayudas a las zonas de montaña, zonas afectadas por otras dificultades, zonas agrícolas de Natura 2000 y zonas agrícolas incluidas en planes de gestión de cuencas fluviales de conformidad con la Directiva 2000/60/CE del Parlamento Europeo y del Consejo (13), los compromisos agroambientales tomarán en consideración, en su caso, las condiciones que regulan las ayudas en las zonas en cuestión.
7. Los compromisos relativos al bienestar de los animales mencionados en el artículo 40 del Reglamento (CE) no 1698/2005 deberán incluir normas más exigentes en uno de los siguientes campos como mínimo:
a)
suministro de agua y piensos más acorde con las necesidades naturales de los animales;
b)
condiciones de alojamiento tales como espacio autorizado, camas, luz natural;
c)
acceso al exterior;
d)
ausencia de mutilaciones sistemáticas, aislamiento o inmovilización permanente;
e)
prevención de patologías que se deban principalmente a prácticas agrarias o condiciones de cría.
8. El nivel de referencia para calcular la pérdida de ingresos y los costes adicionales derivados de los compromisos suscritos corresponderá a las normas y requisitos pertinentes a que hacen referencia el artículo 39, apartado 3, y el artículo 40, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1698/2005.
9. En los casos en que los compromisos suelan expresarse en unidades distintas de las empleadas en el anexo del Reglamento (CE) no 1698/2005, los Estados miembros podrán calcular las ayudas basándose en esas otras unidades. En tales casos, los Estados miembros se cerciorarán de que se respeten los importes máximos anuales que pueden optar a ayuda comunitaria establecidos en dicho anexo. A tal fin, los Estados miembros podrán:
a)
limitar el número de unidades por hectárea de la explotación a las que son aplicables compromisos agroambientales, o
b)
determinar el importe máximo global por explotación participante y garantizar que las ayudas concedidas a cada explotación sean compatibles con ese límite.
10 Los Estados miembros determinarán si es preciso compensar los costes de transacción previstos en el artículo 39, apartado 4, y el artículo 40, apartado 3, del Reglamento (CE) no 1698/2005 sobre la base de criterios objetivos.
A efectos del artículo 39, apartado 4, y del artículo 40, apartado 3, del Reglamento (CE) no 1698/2005, se entenderá por «costes de transacción» los costes que entrañe la realización de la transacción y que no puedan imputarse directamente al coste de ejecución del compromiso al que se refieren.
La parte correspondiente a los costes de transacción se calculará con respecto al período de vigencia del compromiso y no podrá ser superior al 20 % de las pérdidas de ingresos y costes adicionales derivados del compromiso suscrito.
11. Los Estados miembros podrán autorizar que un compromiso se transforme en otro durante su período de ejecución, siempre que se cumplan las siguientes condiciones:
a)
la transformación constituirá un beneficio indiscutible para el medio ambiente y el bienestar de los animales;
b)
el compromiso vigente se consolidará de forma significativa;,
c)
el programa de desarrollo rural aprobado incluirá los compromisos en cuestión.
Un compromiso agroambiental podrá transformarse en un compromiso de primera forestación de tierras agrícolas con arreglo al artículo 43 del Reglamento (CE) no 1698/2005 siempre que se cumplan las condiciones establecidas en el párrafo primero, letras a) y b), del presente apartado. El compromiso agroambiental terminará sin que se exija reembolso alguno.
12. Los Estados miembros podrán autorizar la adaptación de los compromisos agroambientales o relativos al bienestar de los animales durante el período en que estén vigentes, a condición de que el programa de desarrollo rural aprobado contemple esa posibilidad y la adaptación esté debidamente justificada habida cuenta de los objetivos del compromiso.
La adaptación también podrá consistir en la prórroga del período de ejecución del compromiso.
13. En el anexo V se establecen los tipos de conversión de animales en unidades de ganado mayor (UGM). Los Estados Miembros podrán diferenciar esos tipos de conversión dentro de los límites establecidos en dicho anexo para las categorías relevantes, de acuerdo con criterios objetivos.
Artículo 28
1. La ayuda prevista en el artículo 39, apartado 5, del Reglamento (CE) no 1698/2005 podrá abarcar operaciones llevadas a cabo por beneficiarios que no sean los mencionados en el artículo 39, apartado 2, de dicho Reglamento.
2. Las actividades incluidas en compromisos agroambientales a que hace referencia el artículo 27, apartado 4, del presente Reglamento no serán subvencionables en virtud del artículo 39, apartado 5, del Reglamento (CE) no 1698/2005.
No podrán subvencionarse al amparo del artículo 39, apartado 5, del Reglamento (CE) no 1698/2005 las actividades que puedan acogerse al programa marco de investigación, desarrollo tecnológico y actividades de demostración de la Comunidad Europea.
3. Las operaciones de conservación de recursos genéticos en la agricultura subvencionables en virtud del artículo 39, apartado 5, del Reglamento (CE) no 1698/2005 consistirán en las siguientes actividades:
a)
actividades específicas: actividades que fomenten la conservación ex situ e in situ, la caracterización, la recopilación y la utilización de los recursos genéticos del sector agrario, entre ellas la creación en Internet de inventarios de los recursos genéticos actualmente conservados in situ, incluidas las actividades de conservación in situ/en la explotación, y de colecciones ex situ (bancos de genes) y bases de datos;
b)
actividades concertadas: actividades que impulsen el intercambio de información entre las organizaciones competentes de los Estados miembros con miras a la conservación, caracterización, recopilación y utilización de los recursos genéticos en la agricultura comunitaria;
c)
actividades complementarias: actividades informativas, divulgativas y de asesoramiento en las que participen organizaciones no gubernamentales y otras partes interesadas, cursos de formación y elaboración de informes técnicos.
4. A efectos de la aplicación del presente artículo, se entenderá por:
a)
«conservación in situ»: la conservación de material genético en ecosistemas y hábitats naturales y el mantenimiento y la recuperación de poblaciones de especies o razas silvestres viables en su entorno natural y, en el caso de las razas de animales de explotación o de especies vegetales cultivadas, en el medio ambiente cultivado donde han desarrollado sus propiedades distintivas;
b)
«conservación in situ/en la explotación»: la conservación y desarrollo en la explotación;
c)
«conservación ex situ»: la conservación de material genético para la agricultura fuera de su hábitat natural;
d)
«colección ex situ»: una colección de material genético para la agricultura conservado fuera de su hábitat natural.
Artículo 29
A efectos de los artículos 41 y 49 del Reglamento (CE) no 1698/2005, se entenderá por «inversiones no productivas» las inversiones que no den lugar a un aumento significativo del valor o la rentabilidad de la explotación agrícola o forestal.
Artículo 30
1. A efectos del artículo 42, apartado 1, del Reglamento (CE) no 1698/2005, serán de aplicación las definiciones que figuran en los apartados 2 y 3 del presente artículo, sin perjuicio de las excepciones debidamente justificadas que establezcan los programas de desarrollo rural.
2. Se entenderá por «bosques» las tierras con una extensión superior a 0,5 hectáreas, con árboles de una altura superior a 5 metros y una cubierta de copas superior al 10 %, o árboles que puedan alcanzar estos límites mínimos in situ. El término no incluye las tierras sometidas a un uso predominantemente agrícola o urbano.
La definición abarca las zonas objeto de reforestación que todavía no han alcanzado, aunque está previsto que alcancen, los límites mínimos del 10 % en cuanto a la cubierta de copas y de 5 metros en cuanto a la altura de los árboles, así como las zonas que carecen temporalmente de masa forestal debido a la intervención humana o a causas naturales, las cuales se espera se regeneren.
Los bosques incluyen las zonas cubiertas de bambú y palmas, siempre que éstas alcancen el límite mínimo establecido en cuanto a altura y cubierta de copas.
Los bosques comprenden las vías forestales, los cortafuegos y otras zonas abiertas poco extensas, los bosques situados en los parques nacionales, las reservas naturales y otras zonas protegidas tales como las que revisten especial interés científico, histórico, cultural o espiritual.
Los bosques abarcan cortavientos, cinturones protectores y corredores de árboles con una superficie superior a 0,5 hectáreas y más de 20 metros de ancho.
Los bosques incluyen las plantaciones utilizadas fundamentalmente para fines forestales o de protección, tales como las plantaciones de caucho y los alcornocales. Quedan excluidos de la definición las formaciones de árboles utilizadas en sistemas de producción agrícola, como por ejemplo las plantaciones frutales, y los sistemas agroforestales. También quedan excluidos los árboles de parques y jardines urbanos.
3. Se entenderá por «superficies forestales» las tierras no clasificadas como «bosques» con una extensión superior a 0,5 hectáreas, con árboles de una altura superior a 5 metros y una cubierta de copas de un 5 % a un 10 %, o árboles que puedan alcanzar estos límites mínimos in situ, o con una cubierta combinada de arbustos, matorrales y árboles superior al 10 % de su superficie. El término no incluye las tierras sometidas a un uso predominantemente agrícola o urbano.
4. Los siguientes bosques y superficies forestales quedarán excluidos del ámbito de aplicación del artículo 42, apartado 1, primera frase, del Reglamento (CE) no 1698/2005:
a)
bosques u otras superficies forestales que sean propiedad de las administraciones centrales o regionales o pertenezcan a empresas públicas;
b)
bosques y otras superficies forestales propiedad de una Corona;
c)
bosques propiedad de personas jurídicas cuyo capital pertenezca en un 50 % como mínimo a alguna de las instituciones contempladas en las letras a) y b).
Artículo 31
1. Los Estados miembros especificarán las tierras agrícolas que puedan acogerse a la ayuda para primera forestación en virtud del artículo 43 del Reglamento (CE) no 1698/2005, entre las que figurarán, en particular, las tierras que se cultiven de forma habitual.
La primera forestación de un lugar perteneciente a la red Natura 2000, designado en virtud de las Directivas 79/409/CEE y 92/43/CEE, deberá ser compatible con los objetivos de gestión de dicho lugar.
2. A efectos del artículo 43, apartado 1, letra a), del Reglamento (CE) no 1698/2005, los «costes de implantación» incluirán el coste del material de plantación, el coste de la plantación y los gastos directamente derivados de la plantación y necesarios para ella.
3. A efectos del artículo 43, apartado 1, letra c), del Reglamento (CE) no 1698/2005, se entenderá por «agricultores» las personas que dediquen una parte esencial de su tiempo de trabajo a actividades agrarias y obtengan de ellas una parte significativa de sus ingresos según los criterios que determine el Estado miembro.
4. A efectos del artículo 43, apartado 3, y del artículo 44, apartado 3, del Reglamento (CE) no 1698/2005, se entenderá por «especies de crecimiento rápido que se cultiven a corto plazo» las especies cuyo período de rotación, que es el intervalo que separa dos cortas sucesivas en una misma parcela, sea inferior a quince años.
Artículo 32
A efectos del artículo 44 del Reglamento (CE) no 1698/2005, los Estados miembros determinarán el número máximo de árboles que puede plantarse por hectárea atendiendo a las condiciones locales, las especies forestales y la necesidad de mantener la utilización de la tierra para fines agrícolas.
Artículo 33
1. En caso de que las ayudas previstas en el artículo 48 del Reglamento (CE) no 1698/2005 comprendan la creación de cortafuegos forestales, los costes subvencionables podrán comprender, además de los costes de implantación, los ocasionados por las labores posteriores de mantenimiento en la zona en cuestión.
No se concederán ayudas destinadas al mantenimiento de los cortafuegos forestales mediante actividades agrícolas en las zonas acogidas a ayudas agroambientales.
2. Las medidas preventivas contra incendios mencionadas en el artículo 48 del Reglamento (CE) no 1698/2005 podrán incluir las siguientes actividades:
a)
establecimiento de infraestructuras de prevención tales como senderos y pistas forestales, puntos de abastecimiento de agua, cortafuegos, zonas despejadas y taladas, así como introducción de operaciones para mantener los cortafuegos y las zonas despejadas y taladas;
b)
prácticas forestales preventivas tales como el control de la vegetación, el aclareo o la diversificación de la estructura vegetal;
c)
establecimiento o mejora de instalaciones fijas de vigilancia de incendios forestales y equipos de comunicación.
Artículo 34
1. Las zonas agrícolas mencionadas en el artículo 50, apartado 5, del Reglamento (CE) no 1698/2005 que estén incluidas en planes de gestión de cuencas fluviales de conformidad con la Directiva 2000/60/CE podrán optar a las ayudas previstas en el artículo 38 del Reglamento (CE) no 1698/2005 siempre que se elabore y se aplique un plan de gestión de cuencas fluviales en dichas zonas.
2. Los motivos medioambientales que lleven a declarar determinadas zonas aptas para la forestación con arreglo al artículo 50, apartado 6, del Reglamento (CE) no 1698/2005 podrán incluir las actividades de prevención de la erosión o la desertificación, el fomento de la biodiversidad, la protección de los recursos hídricos, la prevención de inundaciones y la atenuación del cambio climático, siempre que éstas dos últimas no redunden en perjuicio de la biodiversidad ni cause otros daños al medio ambiente.
Subsección 3
Eje 3
Artículo 35
A efectos del artículo 53 del Reglamento (CE) no 1698/2005, se entenderá por «miembro de la unidad familiar de la explotación» la persona física o jurídica o el grupo de personas físicas o jurídicas, independientemente del régimen jurídico que otorguen las legislaciones nacionales al grupo y a sus miembros con excepción de los trabajadores agrícolas. En los casos en que un miembro de la unidad familiar de explotación sea una persona jurídica o un grupo de personas jurídicas, ese miembro debe ejercer una actividad agrícola en la explotación en el momento en que se presente la solicitud de ayuda.
Artículo 36
Las asociaciones de los sectores público y privado contempladas en el artículo 59, letra e), del Reglamento (CE) no 1698/2005 que reciban ayudas para aplicar estrategias de desarrollo local cumplirán las siguientes condiciones:
a)
elaborarán estrategias de desarrollo local por zonas a escala subregional;
b)
serán representativas de los agentes de los sectores público y privado determinados en el nivel geográfico a que se refiere la letra a) del presente artículo;
c)
los gastos de funcionamiento no superarán el 15 % del gasto público correspondiente a la estrategia de desarrollo local de cada una de las asociaciones de los sectores público y privado.
Subsección 4
Eje 4
Artículo 37
1. A efectos de la aplicación del eje 4 contemplado en el título IV, capítulo I, sección 4, del Reglamento (CE) no 1698/2005, los Estados miembros o regiones podrán optar por englobar la totalidad de su territorio o una parte del mismo, adaptando en consecuencia los criterios de selección de los grupos de acción local y las zonas a las que representan.
Los procedimientos de selección de los grupos de acción local deberán estar abiertos a las zonas rurales interesadas y garantizar la competencia entre los grupos de acción local que presenten estrategias de desarrollo local.
2. Dentro de los dos años siguientes a la aprobación de los programas se publicarán convocatorias de propuestas para la selección de zonas rurales con miras a la aplicación de las estrategias de desarrollo local a que hace referencia el artículo 62, apartado 1, letra a), del Reglamento (CE) no 1698/2005. No obstante, los Estados miembros o regiones podrán publicar convocatorias de propuestas suplementarias, especialmente cuando puedan optar a Leader nuevas zonas, caso en el cual puede ser necesario prorrogar los plazos.
3. La población de las zonas contempladas en el artículo 61, letra a), y el artículo 62, apartado 3, del Reglamento (CE) no 1698/2005 estará comprendida, por regla general, entre los 5 000 y los 150 000 habitantes.
En casos debidamente justificados, sin embargo, los límites de 5 000 y 150 000 habitantes podrán reducirse o aumentarse, respectivamente.
4. Los Estados miembros de la Comunidad en su composición a 30 de abril de 2004 procurarán velarán por que se seleccione de forma prioritaria a grupos de acción local que hayan integrado la cooperación en sus estrategias de desarrollo local con arreglo al artículo 62, apartado 4, del Reglamento (CE) no 1698/2005.
Artículo 38
Los costes de funcionamiento de los grupos de acción local mencionados en el artículo 63, letra c), del Reglamento (CE) no 1698/2005 podrán optar a ayudas comunitarias dentro de los límites del 20 % del gasto público total de la estrategia de desarrollo local.
Artículo 39
1. La cooperación contemplada en el artículo 65 del Reglamento (CE) no 1698/2005 entrañará la participación de al menos un grupo de acción local seleccionado en virtud del eje Leader. Los proyectos correspondientes se llevarán a cabo bajo la responsabilidad y coordinación de un grupo de acción local.
2. Podrán participar en proyectos de cooperación las asociaciones de los sectores público y privado a que se refiere el artículo 59, letra e), del Reglamento (CE) no 1698/2005 y otras zonas rurales organizadas que posean las siguientes características:
a)
presencia en el territorio geográfico de un grupo local que lleve a cabo actividades de desarrollo rural y esté capacitado para elaborar una estrategia de desarrollo para ese territorio;
b)
la organización de ese grupo local se basará en la asociación de los agentes locales.
3. La cooperación se materializará en una actuación conjunta.
Únicamente serán subvencionables en virtud del artículo 65 del Reglamento (CE) no 1698/2005 los gastos derivados de la actuación conjunta, del funcionamiento de las estructuras comunes que puedan existir y de la asistencia técnica preparatoria.
Los gastos de promoción serán subvencionables en todas las zonas en que se lleven a cabo proyectos de cooperación.
4. Los proyectos de cooperación serán seleccionados por la autoridad competente del Estado miembro en que esos proyectos a cargo de los grupos de acción local no se hayan integrado en su estrategia de desarrollo local de conformidad con el artículo 62, apartado 4, del Reglamento (CE) no 1698/2005. En tal caso, los grupos de acción local podrán presentar los proyectos de cooperación a la autoridad competente hasta el 31 de diciembre de 2013.
5. Los Estados miembros notificarán a la Comisión los proyectos de cooperación transnacional aprobados.
Subsección 5
Asistencia técnica
Artículo 40
En el caso de los programas de desarrollo rural que engloben tanto regiones que sean subvencionables en virtud del objetivo de convergencia como otras regiones que no lo sean, el porcentaje de la contribución del FEADER a la asistencia técnica mencionada en el artículo 70, apartado 3, letra a), del Reglamento (CE) no 1698/2005 podrá determinarse atendiendo al tipo de región que predomine en número en el programa.
Artículo 41
1. La creación de las estructuras necesarias para el funcionamiento de la red rural nacional prevista en el artículo 68 del Reglamento (CE) no 1698/2005 podrá encomendarse a las autoridades nacionales competentes o adjudicarse mediante licitación. Dichas estructuras estarán en condiciones de desempeñar las tareas indicadas en el apartado 2, letra b), del citado artículo.
2. En caso de que exista un único programa de desarrollo rural que abarque la totalidad del territorio de un Estado miembro, la red rural nacional formará parte integrante del capítulo de asistencia técnica del programa y será preciso desglosar los gastos previstos referentes a los aspectos cubiertos por el artículo 68, apartado 2, letras a) y b). No obstante, los gastos correspondientes a los aspectos cubiertos por la mencionada letra a) no podrán sobrepasar el 25 % del importe reservado para la red rural nacional.
3. Cuando los Estados miembros hagan uso de la posibilidad prevista en el artículo 66, apartado 3, párrafo segundo, del Reglamento (CE) no 1698/2005, el programa específico para la creación y el funcionamiento de la red rural nacional se aprobará de conformidad con lo dispuesto en el artículo 18, apartado 4, de dicho Reglamento.
El artículo 4, el artículo 5, apartados 1 y 3, y el artículo 6 del presente Reglamento serán aplicables, mutatis mutandis, a la presentación, aprobación y modificación de esos programas específicos.
El programa específico y su cuadro de financiación desglosarán los aspectos cubiertos por el artículo 68, apartado 2, letras a) y b), del Reglamento (CE) no 1698/2005. No obstante, los gastos correspondientes a los aspectos cubiertos por la mencionada letra a) no podrán sobrepasar el 25 % del importe total del programa en cuestión.
4. Las redes rurales nacionales deberán estar constituidas el 31 de diciembre de 2008.
5. El anexo II establece disposiciones detalladas sobre la creación y organización de las redes rurales nacionales.
Sección 2
Disposiciones comunes a varias medidas
Artículo 42
A efectos de la aplicación del artículo 70, apartado 7, del Reglamento (CE) no 1698/2005, en el caso de las operaciones integradas cubiertas por más de un eje o medida, a cada parte de la operación que esté claramente incluida en una medida de desarrollo rural particular le serán aplicables las condiciones de esa medida.
Artículo 43
Los Estados miembros velarán por que las ayudas a medidas de inversión se centren en objetivos claramente definidos que reflejen las necesidades estructurales y territoriales y las dificultades estructurales detectadas.
Artículo 44
1. Cuando, durante el período de ejecución de un compromiso contraído como condición para la concesión de una ayuda, el beneficiario transfiera total o parcialmente su explotación a otra persona, ésta podrá asumir el compromiso durante la parte restante de dicho período. De no asumirse el compromiso, el beneficiario estará obligado a reembolsar las ayudas percibidas.
2. Los Estados miembros tendrán la facultad de no exigir el reembolso contemplado en el apartado 1 en los siguientes casos:
a)
si, en caso de cese definitivo de las actividades agrarias por parte de un beneficiario que haya cumplido una parte significativa del compromiso, la asunción del compromiso por el sucesor no resulta factible;
b)
si la transferencia de una parte de la explotación de un beneficiario tiene lugar durante un período de prórroga del compromiso, de conformidad con el artículo 27, apartado 12, párrafo segundo, y si la transferencia no supera el 50 % de la superficie objeto del compromiso antes de la prórroga.
3. Los Estados miembros podrán adoptar medidas específicas para evitar que, en caso de cambios insignificantes en la situación de una explotación, la aplicación del apartado 1 conduzca a resultados inadecuados en relación con el compromiso suscrito.
Artículo 45
1. En caso de que, durante el período de ejecución de un compromiso contraído como condición para la concesión de una ayuda, el beneficiario aumente la superficie de su explotación, los Estados miembros podrán ampliar el compromiso a la superficie adicional por el resto del período mismote ejecución del compromiso de conformidad con el apartado 2, o sustituir el compromiso inicial por un nuevo compromiso de conformidad con el apartado 3.
Asimismo, podrá preverse tal sustitución en caso de que se amplíe la superficie objeto de un compromiso dentro de la explotación.
2. La ampliación del compromiso a que se refiere el apartado 1 sólo podrá concederse en las condiciones siguientes:
a)
deberá constituir un beneficio en relación con la medida en cuestión;
b)
habrá de estar justificada en lo que respecta a la naturaleza del compromiso, la duración del período restante y la extensión de la superficie adicional;
c)
no redundará en detrimento de la comprobación efectiva del cumplimiento de las condiciones requeridas para la concesión de la ayuda.
3. El nuevo compromiso a que se refiere el apartado 1 abarcará toda la superficie de que se trate en condiciones, como mínimo, tan rigurosas como las del compromiso inicial.
4. En caso que el beneficiario no pueda seguir asumiendo los compromisos suscritos por ser su explotación objeto de una operación de concentración parcelaria o de otras intervenciones de ordenación territorial públicas o aprobadas por las autoridades competentes, los Estados miembros adoptarán las medidas necesarias para adaptar los compromisos a la nueva situación de la explotación. Si dicha adaptación resulta imposible, el compromiso se dará por finalizado sin que se exija reembolso alguno por el período de compromiso efectivo.
Artículo 46
Se establecerá una cláusula de revisión con respecto a los compromisos contraídos de conformidad con los artículos 39, 40 y 47 del Reglamento (CE) no 1698/2005 con el fin de hacer posible su adaptación en caso de modificarse las normas o requisitos obligatorios pertinentes mencionados en el artículo 39, apartado 3, el artículo 40, apartado 2, y el artículo 47, apartado 1, de dicho Reglamento, establecidos de conformidad con los artículos 4 y 5 del Reglamento (CE) no 1782/2003 y los anexos III y IV del mismo, así como de los requisitos mínimos previstos en relación con la utilización de abonos y productos fitosanitarios y de otros requisitos obligatorios pertinentes previstos por la legislación nacional, respecto de los que los compromisos sean más rigurosos de conformidad con dichos artículos.
En caso de que tal adaptación no sea aceptada por el beneficiario, el compromiso se dará por finalizado sin que se exija reembolso alguno por el período de compromiso efectivo.
Artículo 47
1. Los Estados miembros podrán reconocer, en particular, las siguientes categorías de casos de fuerza mayor o circunstancias excepcionales en los que renunciarán al reembolso total o parcial de la ayuda recibida por el beneficiario:
a)
fallecimiento del beneficiario;
b)
larga incapacidad profesional del beneficiario;
c)
expropiación de una parte importante de la explotación, si esta expropiación no era previsible el día en que se suscribió el compromiso;
d)
catástrofe natural grave que afecte considerablemente a las tierras de la explotación;
e)
destrucción accidental de los edificios para el ganado de la explotación;
f)
epizootia que afecte a la totalidad o a una parte del ganado del productor.
2. El beneficiario o su derechohabiente notificará por escrito a la autoridad competente los casos de fuerza mayor o las circunstancias excepcionales, adjuntando las pruebas pertinentes a satisfacción de dicha autoridad, en el plazo de los diez días hábiles siguientes a la fecha en que el beneficiario o su derechohabiente esté en condiciones de hacerlo.
CAPÍTULO IV
Criterios de subvencionabilidad y disposiciones administrativas
Sección 1
Verificabilidad y controlabilidad de las medidas y normas de subvencionabilidad
Subsección 1
Verificabilidad y controlabilidad de las medidas
Artículo 48
1. A efectos del artículo 74, apartado 1, del Reglamento (CE) no 1698/2005, los Estados miembros velarán por que todas las medidas de desarrollo rural que tengan la intención de aplicar sean verificables y controlables. A tal fin, los Estados miembros establecerán disposiciones de control que proporcionen garantías suficientes en cuanto al cumplimiento de los criterios de subvencionabilidad y otros compromisos.
2. A fin de justificar y confirmar la idoneidad y exactitud de los cálculos de las ayudas previstas en los artículos 31, 38, 39, 40 y 43 a 47 del Reglamento (CE) no 1698/2005, los Estados miembros solicitarán la asistencia especializada oportuna a organismos o servicios funcionalmente independientes de aquellos responsables de dichos cálculos. En el programa de desarrollo rural deberá acreditarse la prestación de esa asistencia especializada.
Subsección 2
Bonificaciones de intereses
Artículo 49
El FEADER podrá cofinanciar bonificaciones de intereses de préstamos de conformidad con el artículo 71, apartado 5, del Reglamento (CE) no 1698/2005. Cuando propongan bonificaciones de intereses, los Estados miembros indicarán en sus programas el método de cálculo de la bonificación de intereses que deba utilizarse.
Los Estados miembros podrán establecer un sistema de capitalización de las restantes anualidades de la bonificación de intereses en cualquier momento del período de vigencia del préstamo. Toda anualidad restante tras la fecha final de pago se capitalizará y se abonará el 31 de diciembre de 2015 a más tardar. Con miras a la presentación de solicitudes de pagos a la Comisión, los importes abonados a la entidad financiera intermediaria que haga efectivo el pago del valor actualizado de la bonificación se considerarán gastos efectivamente contraídos.
A efectos del párrafo segundo, los organismos pagadores de los Estados miembros y la entidad financiera intermediaria que haga efectivo el pago del valor actualizado de la bonificación deberán suscribir un acuerdo. Los Estados miembros indicarán en el programa el método de cálculo y las hipótesis en cuanto al valor futuro que se barajarán para calcular el valor capitalizado de la bonificación de intereses pendiente, así como las disposiciones adoptadas para seguir abonando la ayuda a los beneficiarios.
Los Estados miembros seguirán siendo responsables de la gestión del pago del valor actualizado de la bonificación durante la totalidad del período de vigencia del préstamo al intermediario financiero y de cualquier posible recuperación de importes indebidamente desembolsados, de conformidad con el artículo 33 del Reglamento (CE) no 1290/2005 del Consejo (14).
Subsección 3
Otras operaciones de ingeniería financiera
Artículo 50
En virtud del artículo 71, apartado 5, del Reglamento (CE) no 1698/2005, en el marco de un programa de desarrollo rural el FEADER podrá cofinanciar gastos con respecto a operaciones que comprendan contribuciones para respaldar fondos de capital de riesgo, fondos de garantía y fondos procedentes de créditos, denominados en lo sucesivo «los fondos», de conformidad con los artículos 51 y 52 del presente Reglamento.
Artículo 51
1. Los cofinanciadores o promotores de los fondos presentarán a la autoridad de gestión un plan empresarial en el que quedará constancia, entre otros datos, del mercado al que se dirigen o la cartera de garantía, los criterios, términos y condiciones de la financiación, el presupuesto operativo del fondo, los socios en la propiedad y la cofinanciación, los requisitos en materia de profesionalidad, competencia e independencia de la gestión, los estatutos del fondo, la justificación y utilización prevista de la contribución del FEADER, la política de desinversión y las disposiciones sobre liquidación del fondo, incluida la reutilización de los ingresos atribuibles a la contribución del FEADER. El plan empresarial deberá evaluarse y su puesta en práctica será supervisada por la autoridad de gestión o bajo la responsabilidad de ésta.
2. Los fondos se constituirán como entidades jurídicas independientes regidas por acuerdos entre los accionistas, o como bloque financiero independiente dentro de una entidad financiera ya existente. En este último caso, el fondo estará sujeto a normas de ejecución específicas que estipulen, en especial, la existencia de cuentas diferenciadas que distingan los nuevos recursos invertidos en el fondo, incluidos los aportados por el FEADER, de los inicialmente disponibles en la entidad financiera. La Comisión no podrá ser socio o accionista del fondo.
3. Los fondos invertirán en empresas o les proporcionarán garantías con miras a su creación, durante sus primeras etapas o su expansión y sólo en actividades que los gestores del fondo consideren económicamente viables. En la apreciación de la viabilidad económica se tendrá en cuenta la totalidad de las fuentes de ingresos de las empresas en cuestión. Los fondos no invertirán ni proporcionarán garantías con respecto a empresas en dificultades, según se definen en las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuración de empresas en crisis (15).
4. Las autoridades de gestión y los fondos deberán adoptar precauciones para reducir al mínimo el falseamiento de la competencia en el mercado de capital de riesgo o de préstamos. En particular, las plusvalías de las inversiones en capital accionarial y en préstamos, menos la parte, a prorrata, correspondiente a los costes de gestión, podrán asignarse preferentemente a accionistas del sector privado hasta el nivel de remuneración fijado en el acuerdo de accionistas y, a continuación, se distribuirán proporcionalmente entre todos los accionistas y el FEADER.
5. Los costes de gestión de los fondos no podrán sobrepasar el 3 % del capital medio desembolsado anualmente durante el período cubierto por el programa (2 % en el caso de los fondos de garantía), a menos que, tras una licitación pública, resulte necesario un mayor porcentaje.
6. Los términos y condiciones aplicables a las contribuciones a los fondos de los programas de desarrollo rural, incluidos los resultados concretos, la estrategia y programación de las inversiones, la ejecución de supervisiones, la política de desinversión y las disposiciones sobre liquidación del fondo, se establecerán en un acuerdo de financiación que celebrarán el fondo, por una parte, y el Estado miembro o la autoridad de gestión, por otra.
7. Las contribuciones a los fondos del FEADER y otras fuentes públicas y las inversiones de los fondos en empresas concretas o las garantías proporcionadas a las mismas estarán sujetas a las disposiciones del Reglamento (CE) no 1698/2005 o a la normativa comunitaria sobre ayudas estatales.
Artículo 52
1. En lo que se refiere a las operaciones de ingeniería financiera mencionadas en el artículo 51 del presente Reglamento, los gastos declarados a la Comisión de conformidad con el artículo 26, apartado 3, letra a), del Reglamento (CE) no 1290/2005 corresponderán al total de los gastos abonados en concepto de creación de tales fondos o contribución a los mismos.
No obstante, cuando se abone el saldo y se cierre el programa de desarrollo rural de conformidad con el artículo 28 del Reglamento (CE) no 1290/2005, los gastos subvencionables equivaldrán a la suma de:
a)
los pagos por inversiones en empresas de cada uno de los fondos en cuestión o las garantías prestadas, incluidos los importes comprometidos en concepto de garantías por los fondos de garantía;
c)
los costes de gestión subvencionables.
La diferencia entre la contribución del FEADER efectivamente abonada en el marco de operaciones de ingeniería financiera y los gastos subvencionables contemplados en el párrafo segundo, letras a) o b), se liquidarán en el contexto de las cuentas anuales del último año de ejecución del programa.
2. Los intereses devengados por los pagos a los fondos con cargo a los programas de desarrollo rural se destinarán a financiar operaciones de ingeniería financiera en empresas.
3. Los recursos que se hayan devuelto a la operación a partir de las inversiones efectuadas por los fondos o que hayan sobrado una vez satisfechas todas las garantías serán reutilizados por las autoridades competentes de los Estados miembros interesados en beneficio de empresas.
Subsección 4
Costes estándar, hipótesis estándar de pérdidas de ingresos y contribuciones en especie
Artículo 53
1. Cuando proceda, los Estados miembros establecerán la cuantía de las ayudas previstas en los artículos 31, 37 a 41 y 43 a 49 del Reglamento (CE) no 1698/2005 basándose en costes estándar e hipótesis estándar de pérdidas de ingresos.
2. Los Estados miembros se cerciorarán de que los cálculos y las ayudas correspondientes a que hace mención el apartado 1:
a)
contienen tan sólo elementos verificables;
b)
se basan en cifras determinadas por los expertos pertinentes;
c)
indican claramente la fuente de las cifras;
d)
se diferencian en función de las condiciones regionales o locales y la utilización real de las tierras, según proceda;
e)
en el caso de las medidas contempladas en los artículos 31, 37 a 40 y 43 a 47 del Reglamento (CE) no 1698/2005, no contienen elementos vinculados a costes fijos de inversión.
Artículo 54
1. En el caso de las medidas que comprendan inversiones en especie, podrán considerarse gastos subvencionables las contribuciones de un beneficiario público o privado, como el suministro de bienes o la prestación de servicios por los que no se efectúen pagos en efectivo acreditados por las correspondientes facturas o documentos equivalentes, siempre que se cumplan las siguientes condiciones:
a)
las contribuciones consistirán en el suministro de terrenos, bienes inmuebles, bienes de equipo o materias primas, o en la prestación de servicios de investigación o profesionales, o de actividades voluntarias no remuneradas;
b)
las contribuciones no estarán vinculadas a las operaciones de ingeniería financiera a que se refiere el artículo 50;
c)
el valor de las contribuciones deberá poder calcularse y auditarse por separado.
En el caso de la aportación de terrenos o bienes inmuebles, el valor será certificado por un tasador cualificado independiente o por un organismo oficial debidamente autorizado.
En el caso de las actividades voluntarias no remuneradas, su valor se determinará según el tiempo dedicado y la remuneración por hora y día abonada por actividades equivalentes, cuando proceda sobre la base de un sistema de cálculo de costes estándar previamente establecido, siempre que el sistema de control ofrezca garantías suficientes de que las actividades se han llevado a cabo.
2. El gasto público cofinanciado por el FEADER destinado a una operación que incluya contribuciones en especie no podrá ser superior al total de los gastos subvencionables, excluidas las contribuciones en especie, al final de la operación.
Subsección 5
Inversiones
Artículo 55
1. En el caso de las inversiones, los gastos subvencionables se limitarán a:
a)
la construcción, adquisición, incluyendo a través de arrendamiento financiero, o mejora de inmuebles;
b)
la compra o arrendamiento-compra de nueva maquinaria y equipo, incluidos los soportes lógicos de ordenador, hasta el valor de mercado del producto; no serán gastos subvencionables los demás costes relacionados con los contratos de arrendamiento con opción de compra tales como el margen del arrendador, los costes de refinanciación de los intereses, los gastos generales y los gastos de seguro;
c)
los costes generales vinculados a los gastos contemplados en las letras a) y b) tales como honorarios de arquitectos, ingenieros y asesores, estudios de viabilidad o adquisición de patentes y licencias.
No obstante lo dispuesto en la letra b), y exclusivamente en el caso de las microempresas, las pequeñas y las medianas empresas con arreglo a la definición que figura en la Recomendación 2003/361/CE de la Comisión (16), los Estados miembros podrán, en casos debidamente motivados, establecer las condiciones en que podrá considerarse subvencionable la compra de equipo de ocasión.
2. En el caso de las inversiones agrícolas, no podrá optar a ayudas a la inversión la compra de derechos de producción agrícola, animales y plantas anuales y su plantación.
No obstante, al objeto de reconstituir el potencial de producción agrícola dañado por catástrofes naturales con arreglo al artículo 20, letra b), inciso vi), del Reglamento (CE) no 1698/2005, la compra de animales podrá considerarse subvencionable.
Las inversiones de simple sustitución no podrán optar a ayudas a la inversión.
Subsección 6
Payment of advances for investment support
Artículo 56
1. En derogación del artículo 26, apartado 5, del Reglamento (CE) no 1975/2006 de la Comisión (17), los beneficiarios de las medidas de inversión podrán solicitar a los organismos pagadores competentes el abono de un anticipo, en caso de contemplarse esta posibilidad en el documento de programación. Respecto de los beneficiarios públicos, este anticipo sólo podrá abonarse a los municipios y asociaciones de municipios y a los organismos de derecho público.
2. El importe del anticipo no podrá superar el 20 % del coste total de la inversión y su liquidación deberá supeditarse a la constitución de un garantía bancaria o de una garantía equivalente que corresponda al 110 % del importo anticipado.
No obstante, tratándose de los beneficiarios públicos mencionados en el apartado 1, el organismo pagador podrá aceptar una garantía escrita de su autoridad de acuerdo con las disposiciones en vigor en los Estados Miembros, equivalente al porcentaje mencionado en el primer párrafo siempre que esa autoridad se comprometa a abonar el importe cubierto por la garantía en caso de que no se haya establecido el derecho al importe anticipado.
3. La garantía se liberará cuando el organismo competente compruebe que el importe de los gastos reales derivados de la inversión supera el importe del anticipo.
Sección 2
Ayudas estatales
Artículo 57
1. Los programas de desarrollo rural podrán incluir ayudas estatales destinadas a aportar financiación suplementaria nacional de conformidad con el artículo 89 del Reglamento (CE) no 1698/2005 en favor de medidas u operaciones reguladas por el artículo 36 del Tratado siempre y cuando la ayuda estatal se haya descrito de la manera indicada en el punto 9.A del anexo II del presente Reglamento.
2. Los programas de desarrollo rural podrán incluir ayudas estatales destinadas a las contribuciones financieras que aporten los Estados miembros como contrapartida por la ayuda comunitaria de conformidad con el artículo 88 del Reglamento (CE) no 1698/2005 en favor de las medidas previstas en los artículos 25 y 52 de dicho Reglamento y de las operaciones incluidas en las medidas previstas en los artículos 28 y 29 de dicho Reglamento, o a aportar financiación suplementaria nacional de conformidad con el artículo 89 del mismo Reglamento en favor de las medidas previstas en los artículos 25, 27 y 52 de ese Reglamento y de operaciones incluidas en las medidas previstas en los artículos 28 y 29 de dicho Reglamento que no estén reguladas por el artículo 36 del Tratado, siempre y cuando la ayuda estatal se haya descrito de la manera indicada en el punto 9.B del anexo II del presente Reglamento.
3. Los gastos derivados de las medidas y operaciones mencionadas en el apartado 2 del presente artículo únicamente serán subvencionables cuando la ayuda correspondiente no constituya una ayuda ilegal en la acepción del artículo 1, letra f), del Reglamento (CE) no 659/1999 del Consejo (18) en el momento en que se conceda la ayuda.
La autoridad de gestión o cualquier otra autoridad competente del Estado miembro interesado velará por que, cuando vaya a concederse una ayuda en favor de operaciones incluidas en las medidas a que hace referencia el apartado 2 del presente artículo sobre la base de regímenes de ayudas existentes en la acepción del artículo 1, letras b) y d), del Reglamento (CE) no 659/1999, se cumplan los requisitos aplicables en materia de notificación de ayudas individuales en la acepción del artículo 1, letra e), de dicho Reglamento, y no se proceda a la selección de tales operaciones hasta que se haya notificado la ayuda correspondiente a la Comisión y ésta la haya aprobado de conformidad con el artículo 88, apartado 3, del Tratado.
Sección 3
Información y publicidad
Artículo 58
1. Los programas de desarrollo rural incluirá un plan de comunicación que preverá:
a)
los objetivos y grupos destinatarios;
b)
el contenido y la estrategia de las medidas de comunicación e información, con indicación de las medidas que han de adoptarse;
c)
su presupuesto indicativo;
d)
los departamentos administrativos u organismos responsables de la ejecución;
e)
los criterios que se emplearán para evaluar los efectos de las medidas informativas y publicitarias en términos de transparencia, conocimiento de los programas de desarrollo rural y papel desempeñado por la Comunidad.
2. El importe destinado a información y publicidad podrá formar parte del capítulo de «asistencia técnica» del programa de desarrollo rural.
3. En el anexo VI se establecen las normas detalladas sobre las medidas de información y publicidad.
Artículo 59
En las reuniones del Comité de seguimiento creado en virtud del artículo 77 del Reglamento (CE) no 1698/2005, el Presidente expondrá los avances que registre la ejecución de las medidas de información y publicidad y presentará a los miembros del Comité ejemplos de tales medidas.
Sección 4
Seguimiento y evaluación
Artículo 60
En el anexo VII del presente Reglamento se presentan la estructura y las partes integrantes de los informes intermedios anuales previstos en el artículo 82 del Reglamento (CE) no 1698/2005.
Artículo 61
Las evaluaciones intermedias y a posteriori previstas en el artículo 86, apartados 4 y 5, del Reglamento (CE) no 1698/2005 se presentarán a la Comisión, a más tardar, el 31 de diciembre de 2010 y el 31 de diciembre de 2015, respectivamente.
En caso de que los Estados miembros no presenten los informes de evaluación intermedia y a posteriori en los plazos previstos en el párrafo primero del presente artículo, la Comisión podrá aplicar el procedimiento de suspensión temporal de los pagos intermedios contemplado en el artículo 27, apartado 3, del Reglamento (CE) no 1290/2005 hasta que reciba dichos informes de evaluación.
Artículo 62
1. El anexo VIII del presente Reglamento recoge un conjunto de indicadores comunes de base, de realizaciones, de resultados y de repercusión de los programas de desarrollo rural. Esta lista de indicadores formará parte del marco común de seguimiento y evaluación a que hace referencia el artículo 80 del Reglamento (CE) no 1698/2005.
En su caso, dichos indicadores se desglosarán por edad y sexo de los beneficiarios, así como en función de si las medidas se aplican en zonas desfavorecidas o en zonas subvencionables en virtud del objetivo de convergencia.
2. Los avances logrados en relación con los indicadores de realizaciones y resultados se incorporarán al informe intermedio anual. Este informe incluirá los indicadores comunes y los adicionales.
A fin de evaluar los progresos en la consecución de los objetivos del programa de desarrollo rural, se establecerán objetivos indicativos con respecto a los indicadores de realizaciones, resultados y repercusión para el período de ejecución del programa, incluida la financiación suplementaria nacional mencionada en el artículo 89 del Reglamento (CE) no 1698/2005.
3. La Comisión elaborará directrices sobre el marco común de seguimiento y evaluación basándose en un planteamiento común con los Estados miembros. Las directrices incluirán como mínimo los siguientes aspectos:
a)
requisitos de seguimiento;
b)
organización de las evaluaciones a priori, a medio plazo y a posteriori, y cuestiones de evaluación comunes respecto de cada una de las medidas de desarrollo rural;
c)
orientaciones sobre el sistema de notificación para evaluar los progresos en relación con los indicadores;
d)
fichas por medidas que presenten la lógica de la intervención y los distintos indicadores;
e)
fichas que describan los indicadores comunes de base, de realizaciones y de repercusión.
Sección 5
Intercambio electrónico de información y documentos
Artículo 63
1. La Comisión creará, en cooperación con los Estados miembros, un sistema de información (en lo sucesivo, «el sistema») que haga posible un intercambio seguro de datos de interés común entre la Comisión y cada uno de los Estados miembros. Dichos datos abarcarán aspectos tanto administrativos y operativos como financieros, quedando éstos últimos regulados por el artículo 18 del Reglamento (CE) no 883/2006 de la Comisión (19).
La Comisión creará y actualizará el sistema de acuerdo con un planteamiento común con los Estados miembros.
2. En materia de gestión administrativa y operativa, el sistema comprenderá aspectos documentales de interés común que hagan posible el seguimiento y, en particular, los planes estratégicos nacionales y sus actualizaciones, los informes de síntesis, los programas y sus modificaciones, las decisiones de la Comisión, los informes intermedios anuales, incluida la codificación de las medidas con arreglo al cuadro del punto 7 del anexo II, y los indicadores de seguimiento y evaluación que figuran en el anexo VIII.
3. La autoridad de gestión y la Comisión introducirán en el sistema y actualizarán en el formato establecido los documentos de los que sean responsables.
4. Los Estados miembros y la Comisión podrán acceder al sistema directamente o a través de una interfaz de introducción de datos y sincronización automática con los sistemas informáticos de gestión nacionales y regionales.
Los Estados miembros enviarán de forma centralizada a la Comisión las solicitudes de derechos de acceso al sistema.
5. Las operaciones de intercambio de datos se firmarán electrónicamente de conformidad con el artículo 5 de la Directiva 1999/93/CE del Parlamento Europeo y del Consejo (20). Los Estados miembros y la Comisión reconocerán la eficacia jurídica y la admisibilidad como prueba en procedimientos judiciales de la firma electrónica utilizada en el sistema.
6. La fecha que se tendrá en cuenta para el envío de los documentos a la Comisión será la fecha en que el Estado miembro remita los documentos, tras introducirlos en el sistema.
Se considerará que un documento ha sido enviado a la Comisión cuando el Estado miembro no lo pueda modificar ni eliminar del sistema.
7. Los gastos de desarrollo y actualización de los componentes comunes del sistema se financiarán con cargo al presupuesto comunitario de conformidad con el artículo 66, apartado 1, del Reglamento (CE) no 1698/2005.
Los costes derivados de la interfaz entre los sistemas nacionales y locales, por una parte, y el sistema, por otra, y los costes de adaptación de los sistema nacionales y locales podrán subvencionarse al amparo del artículo 66, apartado 2, del citado Reglamento.
8. En casos de fuerza mayor o circunstancias excepcionales, en particular de funcionamiento defectuoso del sistema o de falta de una conexión permanente, el Estado miembro podrá enviar una copia impresa de los documentos a la Comisión. El envío de copias impresas no se podrá efectuar sin haber obtenido previamente la autorización formal de la Comisión.
Cuando haya desaparecido la causa de fuerza mayor o la circunstancia excepcional que impedían la utilización del sistema informático, el Estado miembro introducirá los documentos correspondientes en el sistema. En tal caso, se considerará que la fecha de envío es aquélla en que se haya remitido la copia impresa de los documentos.
CAPÍTULO V
Disposiciones finales
Artículo 64
Queda derogado el Reglamento (CE) no 817/2004 a partir del 1 de enero de 2007.
Dicho Reglamento seguirá siendo aplicable a las medidas aprobadas antes del 1 de enero de 2007 en virtud del Reglamento (CE) no 1257/1999.
El artículo 11 del Reglamento (CE) no 817/2004 y los puntos 9.3.V.A.1) y 9.3.V.B.1), 2) y 3), y el segundo guión del punto 9.3.V.B. del anexo II de dicho Reglamento seguirán siendo de aplicación hasta el 31 de diciembre de 2009, de conformidad con el párrafo tercero del artículo 94 del Reglamento (CE) no 1698/2005.
Artículo 65
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
Será aplicable a las ayudas comunitarias correspondientes al período de programación que se inicia el 1 de enero de 2007.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 15 de diciembre de 2006.