NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 2187/2005
ze dne 21. prosince 2005,
kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu, mění nařízení (ES) č. 1434/98 a zrušuje nařízení (ES) č. 88/98
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 37 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise (1),
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu (2),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Podle článků 2 a 4 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 ze dne 20. prosince 2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (3) má Rada s přihlédnutím k stávajícím vědeckým, technickým a hospodářským doporučením zavést opatření Společenství nezbytná pro zajištění takového využívání živých vodních zdrojů, které umožní udržitelné hospodářské, environmentální a sociální podmínky. Za tímto účelem může Rada přijímat technická opatření k omezení úmrtnosti dané rybolovem a dopadu rybolovných činností na životní prostředí.
(2)
Přistoupení Společenství k Úmluvě o rybolovu a zachování živých zdrojů v Baltském moři a Velkém a Malém Beltu, ve znění protokolu konference zástupců smluvních států úmluvy (dále jen „Gdaňská úmluva“), bylo schváleno rozhodnutím 83/414/EHS (4).
(3)
Od doby, kdy byla založena Gdaňskou úmluvou, přijala Mezinárodní komise pro rybolov v Baltském moři soubor opatření pro zachování a řízení rybolovných zdrojů v Baltském moři. Oznámila smluvním stranám určitá doporučení ohledně úprav uvedených technických opatření.
(4)
Je vhodné, aby Společenství tato doporučení zavedlo. Jelikož však Mezinárodní komise pro rybolov v Baltském moři bude možná nahrazena dvoustrannou spoluprací s Ruskou federací, neměla by se pravidla Společenství těmito doporučeními striktně řídit; Společenství by mělo spíše usilovat o zavedení celkového a soudržného systému technických opatření pro vody Společenství, založeného na stávajících pravidlech. V některých případech, kdy jsou stávající pravidla zbytečně podrobná nebo nemohou být odůvodněna z hlediska zachování zdrojů, existuje prostor pro zjednodušení.
(5)
Nařízení (ES) č. 88/98 (5) stanovilo některá technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu.
(6)
Uplatňování nařízení (ES) č. 88/98 názorně poukázalo na jeho konkrétní nedostatky, které vedly k potížím při používání a prosazování uvedeného nařízení a které je třeba napravit, a to zejména vymezením cílových druhů a stanovených procentních podílů odlovu pro jednotlivá rozmezí velikostí ok, jakož i zeměpisných oblastí pro rybolov pomocí určitých lovných zařízení.
(7)
Je třeba definovat způsob výpočtu procentních podílů cílových druhů a jiných druhů.
(8)
Minimální velikost každého druhu by měla být stanovena s ohledem na selektivitu velikosti ok lovného zařízení, které lze použít pro odlov daného druhu.
(9)
Vědecké informace uvádějí, že existují značné vedlejší úlovky nedospělé tresky obecné při lovu úhoře vlečnou sítí. Lov úhoře aktivním lovným zařízením by měl být proto zakázán.
(10)
Rižský záliv je jedinečným a poměrně citlivým mořským ekosystémem, který vyžaduje zvláštní opatření k zajištění udržitelného využívání jeho zdrojů a k minimalizaci dopadu rybolovných činností. Článek 21 aktu o přistoupení z roku 2003 proto stanoví, že má Rada změnit nařízení (ES) č. 88/98 přede dnem přistoupení tak, aby byla přijata opatření nezbytná pro zachování rybolovných zdrojů v Rižském zálivu.
(11)
Za účelem kontroly rybolovných činností je třeba, aby přístup do Rižského zálivu podléhal zvláštním povolením k rybolovu uvedeným v nařízení Rady (ES) č. 1627/94 ze dne 27. června 1994, kterým se stanoví obecná ustanovení týkající se zvláštních povolení k rybolovu (6).
(12)
Vědecké informace uvádějí, že pro lov tresky obecné jsou vlečná rybolovná zařízení bez únikových oken méně selektivní než zařízení s únikovými okny typu Bacoma nebo typu, u kterého jsou oka kapsy a nástavce natočena o 90°. Proto je vhodné ve vodách Společenství a na plavidlech Společenství nepovolit při lovu, jehož cílovým druhem je treska obecná, používání vlečných lovných zařízení bez únikového okna typu Bacoma nebo typu, u kterého jsou oka kapsy a nástavce natočena o 90°.
(13)
Nařízení (ES) č. 1434/98 (7) stanovilo podmínky vykládky sledě obecného pro jiné průmyslové účely než k přímé lidské spotřebě.
(14)
S cílem zjednodušit komplexní pravidla nařízení (ES) č. 1434/98 je třeba ustanovení tohoto nařízení, která se týkají Baltského moře, nahradit obecnými ustanoveními o netříděných vykládkách tohoto nařízení. Nařízení (ES) č. 1434/98 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.
(15)
Opatření nezbytná k provedení tohoto nařízení by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (8).
(16)
Změny přílohy I a dodatků 1 a 2 k příloze II tohoto nařízení by rovněž měly být přijaty v souladu s rozhodnutím 1999/468/ES.
(17)
Vzhledem k počtu a rozsahu nutných změn pravidel je třeba nařízení (ES) č. 88/98 zrušit a nahradit je novým zněním,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE
Článek 1
Předmět a oblast působnosti
Toto nařízení stanoví technická opatření pro zachování, která se týkají lovu a vykládky rybolovných zdrojů v mořských vodách podléhajících svrchovanosti nebo jurisdikci členských států a náležejících do zeměpisné oblasti vymezené v příloze I.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
a)
„aktivním lovným zařízením“ jakékoli lovné zařízení, které pro odlov vyžaduje aktivní pohyb daného zařízení, včetně zejména vlečných a kruhových zatahovacích zařízení;
i)
„vlečnou sítí“ se rozumí zařízení, které je aktivně taženo hlavním motorem plavidla a sestává z kuželovitě nebo pyramidovitě tvarované hlavní části (jakožto hlavní části vlečné sítě) uzavřené vzadu kapsou,
ii)
„vlečnou sítí vlečenou pomocí výložníku na bocích lodě“ se rozumí lovné zařízení s vlečnou sítí vodorovně otevřenou pomocí ocelové nebo dřevěné trubice, výložník a síťovina opatřené spodními řetězy, řetězovými rohožemi nebo ujímacími řetězy, aktivně tažené po dně motorem plavidla,
iii)
„dánským nevodem“ se rozumí kruhové zatahovací a tažené vlečné zařízení řízené z plavidla dvěma dlouhými lany (nevodová lana), určené k nahánění ryb směrem k otvoru nevodu. Zařízení vyrobené ze sítě, která je podobná vlečné síti pro lov při dně jak konstrukcí, tak velikostí, se skládá ze dvou dlouhých křídel, hlavní části a vaku (kapsy),
iv)
„drapáky“ se rozumí síť nebo kovový koš namontovaný na rámu různého tvaru a velikosti, na jehož spodní části je upevněn lopatkový naběrák, někdy opatřený zuby,
v)
„košelkovým nevodem“ se rozumí kruhové zatahovací zařízení ze sítě, jehož spodní část se stahuje za použití košelkové zatahovací šňůry, která na spodní straně sítě prochází řadou kroužků, což umožňuje ze sítě vytvořit vak, a tak ji uzavřít;
b)
„pasivním lovným zařízením“ veškerá lovná zařízení nevyžadující při lovu aktivní pohyb zařízení; tato zařízení zahrnují tenatové sítě na chytání ryb za žábry, tenatové sítě, třístěnné tenatové sítě, vězencové sítě, šňůry, vrše a vězence. Sítě se mohou skládat z jedné nebo několika oddělených sítí, které jsou opatřeny horními, spodními a spojovacími lany a mohou být vybaveny kotevním, plovacím a navigačním zařízením;
i)
„tenatovou sítí na chytání ryb za žábry“ a „tenatovou sítí“ se rozumí síť tvořená jedním kusem síťoviny, udržovaná ve svislé poloze ve vodě plováky a závažími. Živé vodní zdroje se chytají zapletením do sítě nebo uvíznutím v okách,
ii)
„třístěnnou tenatovou sítí“ se rozumí síť tvořená dvěma nebo více sítěmi zavěšenými společně a rovnoběžně na jediném laně, upevněnými na vodě plováky a závažím,
iii)
„šňůrami“ se rozumí řada spojených šňůr uložených buď na dně nebo unášených; každá je opatřena velkým počtem háčků s návnadami;
c)
„háčky“ zakřivené zaostřené kusy ocelového drátu, obvykle s ozubcem;
d)
„dobou ponoření“ období od okamžiku prvního položení sítí do vody do okamžiku úplného vytažení sítí na palubu rybářského plavidla;
e)
„síťováním se čtvercovými oky“ konstrukce síťování provedená tak, že ze dvou sad rovnoběžných čar tvořených vlákny sítě je jedna sada rovnoběžná s podélnou osou sítě a druhá k této ose kolmá;
f)
„kapsou vlečné sítě“ posledních 8 metrů vlečné sítě mající buď válcovitý tvar, tj. stejný celkový obvod, nebo zužující se tvar;
g)
„zpevňovací kapsou“ válcovitý díl síťoviny, který zcela obepíná kapsu vlečné sítě a lze jej v určitých rozestupech ke kapse vlečné sítě připevnit;
h)
„zadním popruhem“ nejzazší kruhový popruh upevněný ke kapse, měřeno při podélném natažení ok;
i)
„zvedacím popruhem“ lano, které obepíná obvod kapsy nebo případné zpevňovací kapsy a je k ní připevněno smyčkami nebo kroužky;
j)
„kruhovým popruhem“ lano, které obepíná obvod kapsy nebo případné zpevňovací kapsy a je k ní připevněno;
k)
„bubnem“ díl síťoviny upevněný uvnitř aktivního lovného zařízení tak, aby rybám umožňoval přesouvat se z přední části lovného zařízení do části zadní, přičemž je omezena možnost jejich návratu;
l)
„kapsovou bójí“ nadnášející zařízení, které je upevněno ke kapse;
m)
„lanem bóje“ lano spojující bóje tažných šňůr s částí lovného zařízení, která je podpírána či označena;
n)
„nástavcem“ oddělená část vlečné sítě válcovitého tvaru, tj. stejného obvodu jako kapsa, umístěná mezi ústím a koncem kapsy;
KAPITOLA II
SÍTĚ A PODMÍNKY JEJICH POUŽÍVÁNÍ
ODDÍL I
Cílové druhy
Článek 3
Cílové druhy a minimální velikosti ok
1. Pro každou subdivizi uvedenou v příloze I je přípustné rozmezí velikosti ok pro jednotlivé cílové druhy vymezeno při lovu vlečnou sítí, dánským nevodem nebo podobným zařízením v příloze II a při lovu s tenatovou sítí na chytání ryb za žábry, tenatovou sítí a třístěnnou tenatovou sítí v příloze III. U žádné části lovných zařízení nebo sítí nesmí být velikost ok menší než nejmenší velikosti ok v rámci příslušné stupnice velikosti ok.
2. Přílohy II a III rovněž stanoví minimální procentní podíl cílových druhů živých vodních zdrojů uchovávaných na palubě pro jednotlivé zeměpisné subdivize a příslušné stupnice velikostí ok.
3. Pokud jsou na palubě drapáky, je v průběhu jakékoli rybolovné plavby zakázáno na palubě uchovávat a vykládat jakákoli množství živých vodních zdrojů, pokud alespoň 85 % jejich živé hmotnosti nesestává z měkkýšů nebo ruduchy Furcellaria lumbricalis.
4. V rámci subdivize je zakázáno používání tenatových sítí na chytání ryb za žábry nebo tenatových sítí s oky menšími, než jsou velikosti ok uvedené v příloze III.
5. V rámci subdivize je zakázáno používání třístěnných tenatových sítí, u nichž velikost ok ve té části sítě, kde jsou oka největší, neodpovídá jedné z kategorií uvedených v příloze III, a to s výjimkou případů, kdy je velikost ok v té části sítě, kde jsou oka nejmenší, menší než 16 mm. Pokud je velikost ok u nejmenších ok menší než 16 mm, musí všechna oka s velikostí nad 16 mm odpovídat kategoriím uvedeným v příloze III.
6. U každé rybolovné plavby je vykládka zakázána ve všech případech, kdy úlovek odlovený v subdivizích uvedených v příloze I a uchovávaný na palubě nevyhovuje odpovídajícím podmínkám stanoveným v přílohách II a III.
Článek 4
Výpočet procentních podílů cílových druhů
1. Procentní podíly cílových druhů uvedené v přílohách II a III se vypočítají jako podíl na hmotnosti celkového objemu všech druhů uvedených v přílohách II a III, které jsou ponechány na palubě po vytřídění nebo vyloženy.
2. Procentní podíl cílových druhů a dalších druhů se vypočítá jako úhrn všech objemů cílových druhů a dalších druhů uvedených v přílohách II a III uchovaných na palubě.
3. Objemy druhů uvedených v přílohách II a III, které byly přeloženy z rybářského plavidla, se zohlední při výpočtu procentních podílů cílových druhů pro toto plavidlo.
4. Procentní podíly cílových druhů lze vypočíst na základě jednoho nebo více reprezentativních vzorků.
ODDÍL II
Aktivní zařízení
Článek 5
Struktura lovných zařízení
1. Nesmí být používáno žádné zařízení, které blokuje nebo jinak zmenšuje oka v kapse.
2. Odchylně od odstavce 1 smí být na spodní polovině kapsy jakéhokoliv aktivního zařízení připevněna plachtovina, síťovina nebo jiný materiál, jehož úkolem je zabránit nebo omezit opotřebení. Tento materiál se musí upevnit výhradně na předních nebo bočních hranách kapsy.
3. Odchylně od odstavce 1 může být při lovu vlečnou sítí, dánským nevodem nebo podobným zařízením s velikostí oka menší než 90 mm povoleno upevnit na vnější stranu kapsy zpevňovací kapsu. Velikost ok zpevňovací kapsy musí být alespoň dvojnásobná než velikost ok kapsy a v žádném případě nesmí být menší než 80 mm.
Zpevňovací kapsa může být upevněna na těchto bodech:
a)
na předním okraji;
b)
na zadním okraji nebo
c)
prstencovitě mezi zadní a přední částí.
Zpevňovací kapsa může být přichycena
a)
prstencovitě kolem kapsy a nástavce okolo řady ok nebo
b)
podélně po jedné jediné řadě ok.
4. Odchylně od odstavce 1 je možné
a)
u aktivních zařízení použít zařízení k omezení úniku úlovku ze sítě nebo buben. Buben může být připevněn uvnitř kapsy nebo před ní. Ustanovení týkající se minimální velikosti ok stanovená v příloze II se u bubnu nepoužijí. Vzdálenost mezi předním bodem upevnění bubnu a zadním koncem kapsy musí odpovídat minimálně trojnásobku délky bubnu;
b)
připevnit k vnější části kapsy senzor určený k měření množství úlovku;
c)
při lovu vlečnou sítí, dánským nevodem nebo podobným zařízením s velikostí oka menší než 90 mm použít kruhový popruh a zvedací popruh upevněný na vnější stranu kapsy;
d)
při lovu vlečnou sítí, dánským nevodem nebo podobným zařízením s velikostí oka menší než 90 mm použít jeden zvedací popruh upevněný na vnější stranu kapsy;
e)
připevnit plováky na obou lemových švech kapsy;
f)
použít zadní popruhy připevněné k vnější straně kapsy. Vzdálenost mezi zadním popruhem a kapsou musí být 50 cm nebo méně.
Článek 6
Konkrétní zakázaná zařízení
Je zakázáno používat
a)
kapsy, u nichž se počet stejně velkých ok umístěných po obvodu kapsy zvyšuje od předního k zadnímu konci;
b)
nástavce, po jejichž obvodech je počet ok v jakémkoliv místě menší než na obvodu předního konce kapsy, k níž je nástavec připevněn;
c)
kapsy s velikostí ok 32 mm nebo větší, přičemž žádná oka nejsou kosočtverečná nebo čtvercová;
d)
vlečné sítě, dánské nevody nebo podobná zařízení o velikosti ok 90 mm nebo větší, ke kterým je kapsa připevněna jinak než uchycením do části sítě vpředu od kapsy;
e)
vlečné sítě, dánské nevody nebo podobná zařízení o velikosti ok 90 mm nebo větší, jež mají více než 100 otevřených kosočtvercových ok a méně než 40 otevřených kosočtvercových ok po obvodu kapsy, kromě spojování nebo lemových švů;
f)
kapsy, jejichž společná délka horní poloviny dílce není přibližně stejná jako společná délka spodní poloviny.
Článek 7
Selektivita při lovu tresky obecné vlečnou sítí
Na základě stanoviska Vědeckotechnického a hospodářského výboru pro rybářství předloží Komise Radě do září 2007 hodnocení selektivity tresky obecné lovené aktivním zařízením, pro které je treska obecná uznána jako cílový druh.
ODDÍL III
Pasivní zařízení
Článek 8
Rozměry a doba ponoření
1. Při lovu pomocí tenatových sítí na chytání ryb za žábry, tenatových sítí nebo třístěnných tenatových sítí je zakázáno používat současně více než 9 km sítí pro plavidla o celkové délce do 12 m a 21 km sítí pro plavidla o celkové délce větší než 12 m.
2. Doba ponoření sítí podle odstavce 1 nesmí překročit 48 hodin.
3. Odchylně od odstavce 2 není doba ponoření sítí uvedená v odstavci 1 omezená, pokud se jedná o lov pod ledem.
Článek 9
Omezení týkající se unášených tenatových sítí
1. Od 1. ledna 2008 je zakázáno uchovávat na palubě unášené tenatové sítě nebo je používat k lovu.
2. Během let 2006 a 2007 je povoleno uchovávat na palubě plavidla unášené tenatové sítě nebo je používat k lovu, pokud je k tomu dotyčné plavidlo oprávněno příslušnými orgány členského státu, pod jehož vlajkou pluje.
3. V roce 2006 a 2007 může členský stát povolit uchovávání unášených tenatových sítí na palubě nebo jejich využití k lovu nejvýše v roce 2006 u 40 % a v roce 2007 u 20 % plavidel, která unášené tenatové sítě používala v letech 2001 až 2003.
4. Odchylně od odstavce 3 může v subdivizích 25 až 32 členský stát povolit uchovávání unášených tenatových sítí na palubě nebo jejich využití k lovu v případě nejvýše 40 % plavidel, která unášené tenatové sítě používala v letech 2001 až 2003.
5. Do 30. dubna každého roku předají členské státy Komisi seznam plavidel oprávněných k výkonu rybolovné činnosti za použití unášených tenatových sítí.
Článek 10
Podmínky týkající se unášených tenatových sítí
1. Velitel rybářského plavidla používajícího unášené tenatové sítě vede lodní deník, do něhož každý den zaznamenává tyto informace:
a)
celkovou délku všech sítí na palubě;
b)
celkovou délku všech sítí použitých během každé rybolovné činnosti;
c)
množství vedlejších úlovků kytovců s odpovídajícími údaji o datu a souřadnicích.
2. Všechna rybářská plavidla používající unášené tenatové sítě uchovávají na palubě oprávnění uvedené v čl. 9 odst. 2.
ODDÍL IV
Společná ustanovení pro lovná zařízení a jejich použití
Článek 11
Určování velikosti ok a síly vlákna
Použije se nařízení Komise (ES) č. 129/2003 ze dne 24. ledna 2003, kterým se stanoví pravidla pro určování velikosti ok a síly vlákna rybářských sítí (9).
Článek 12
Dosažení požadovaných procentních podílů úlovků
1. Objemy živých vodních zdrojů ulovených nad rámec povolených procentních podílů uvedených v přílohách II a III se nesmějí vyložit, ale musí být navráceny do moře před vykládkou.
2. Bez ohledu na odstavec 1 musí plavidlo, kdykoli v průběhu rybolovné plavby opustí jakoukoli skupinu subdivizí uvedenou v přílohách II a III, do dvou hodin dodržet odpovídající minimální procentní podíl cílových druhů ulovených a uchovávaných na palubě z této zeměpisné oblasti stanovený v přílohách II a III.
Článek 13
Podmínky používání lovných zařízení
1. Lovné zařízení, jehož použití je v určité zeměpisné oblasti nebo v průběhu určitého období zakázáno, musí být na palubě uloženo tak, aby nebylo připraveno k použití v zakázané oblasti nebo během zakázaného období. Náhradní lovná zařízení musí být uložena zvlášť tak, aby nebyla připravena k použití.
2. Lovné zařízení je považováno za nepřipravené k použití, jestliže
a)
v případě vlečných sítí, dánských nevodů nebo podobných zařízení kromě párových vlečných sítí:
i)
rozpěrné desky jsou upevněny na vnější nebo vnitřní straně hrazení paluby nebo k trámové podpěře,
ii)
vodící lana vlečných sítí nebo přitahovací lana jsou oddělena od rozpěrných desek nebo závaží;
b)
v případě párových vlečných sítí jsou křídlová závaží oddělena a uložena;
c)
v případě lovné šňůry, tenatové sítě na chytání ryb za žábry, tenatové sítě a třístěnné tenatové sítě:
i)
sítě jsou uloženy pod uvázanou plachtovinou,
ii)
šňůry a háčky jsou uchovávány v uzavřených schránkách;
d)
v případě košelkových nevodů je hlavní nebo základní kabel oddělen od nevodu.
3. Odchylně od odstavce 1 nesmějí být při použití lovného zařízení, pro které je jako cílový druh v souladu s přílohami II nebo III vymezena treska obecná (Gadus morhua), na plavidle žádná další lovná zařízení.
KAPITOLA III
MINIMÁLNÍ VELIKOST VYKLÁDANÝCH RYB
Článek 14
Měření ryb
1. Ryba se považuje za podměrečnou, jsou-li její rozměry menší než minimální velikost stanovená v příloze IV pro daný druh a zeměpisnou oblast.
2. Velikost ryb se měří od předního konce hlavy se zavřenou tlamou ke konci ocasní ploutve.
Článek 15
Uchovávání podměrečných ryb na palubě
1. Podměrečné ryby nesmějí být uchovávány na palubě, překládány na jiné plavidlo, vykládány na pevninu, převáženy, skladovány, prodávány, vystaveny nebo nabízeny k prodeji, nýbrž musí být neprodleně vhozeny zpátky do moře.
2. Pokud jde o jiné ryby než ryby vymezené v příloze II jako cílové druhy pro kategorie velikosti ok „menší než 16 milimetrů“ nebo „16-31 milimetrů“ ulovené za použití vlečných sítí, dánských nevodů nebo podobných zařízení s velikostí ok menší než 32 milimetrů nebo s košelkovými nevody, odstavec 1 se nepoužije za předpokladu, že tyto ryby nejsou tříděny, prodávány, vystavovány ani nabízeny k prodeji k lidské spotřebě.
KAPITOLA IV
OMEZENÍ TÝKAJÍCÍ SE URČITÝCH OBLASTÍ, DRUHŮ RYB NEBO ŽIVÝCH VODNÍCH ZDROJŮ
Článek 16
Zakázané oblasti
Je zakázáno provádět odlov s použitím jakéhokoliv aktivního zařízení v zeměpisných oblastech ohraničených loxodromami spojujícími tyto souřadnice, které se měří podle souřadnicového systému WGS84.
1.
54° 23′ s.š., 14° 35′ v.d.
2.
54° 21′ s.š., 14° 40′ v.d.
3.
54° 17′ s.š., 14° 33′ v.d.
4.
54° 07′ s.š., 14° 25′ v.d.
5.
54° 10′ s.š., 14° 21′ v.d.
6.
54° 14′ s.š., 14° 25′ v.d.
7.
54° 17′ s.š., 14° 17′ v.d.
8.
54° 24′ s.š., 14° 11′ v.d.
9.
54° 27′ s.š., 14° 25′ v.d.
10.
54° 23′ s.š., 14° 35′ v.d.
Článek 17
Omezení lovu lososa a pstruha obecného
1. Uchovávání lososa obecného (Salmo salar) nebo pstruha obecného (Salmo trutta) na palubě je zakázáno
a)
od 1. června do 15. září ve vodách subdivizí 22 až 31;
b)
od 15. června do 30. září ve vodách subdivize 32.
2. Oblast zákazu během doby hájení začíná čtyři námořní míle od základních linií.
3. Odchylně od odstavce 1 je dovoleno uchovávat na palubě lososa obecného (Salmo salar) a pstruha obecného (Salmo trutta) uloveného za pomocí vězence.
Článek 18
Omezení lovu úhoře obecného
Uchovávat na palubě úhoře obecného uloveného za pomocí jakéhokoliv aktivního lovného zařízení je zakázáno v průběhu celého roku.
Článek 19
Omezení platná pro netříděné vykládky
1. Netříděné úlovky mohou být vyloženy pouze v přístavech a na místech určených k vykládce, kde funguje program pro odběr vzorků uvedený v odstavci 2.
2. Členské státy zajistí provádění přiměřeného programu odběru vzorků, který umožní účinné sledování netříděné vykládky podle druhů.
KAPITOLA V
ZVLÁŠTNÍ OPATŘENÍ PLATNÁ PRO RIŽSKÝ ZÁLIV
Článek 20
Zvláštní povolení k rybolovu
1. Pro účely rybolovu v subdivizi 28-1 musí mít plavidla zvláštní povolení k rybolovu vydané v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1627/94.
2. Členské státy zajistí, aby byla plavidla, kterým bylo vystaveno zvláštní povolení k rybolovu podle odstavce 1, zapsána na seznam obsahující jejich jména a vnitřní evidenční čísla a zveřejněný na internetové stránce, jejíž adresu poskytne každý členský stát Komisi a členským státům.
3. Plavidla uvedená na seznamu musí splňovat tyto podmínky:
a)
celkový výkon motorů (kW) plavidel uvedených na seznamu nesmí přesáhnout výkon, který byl stanoven pro každý členský stát v letech 2000-2001 v subdivizi 28-1, a
b)
výkon motoru plavidla nesmí v žádném okamžiku přesáhnout 221 kW.
Článek 21
Nahrazení plavidel nebo motorů
1. Každé plavidlo zapsané na seznamu uvedeném v čl. 20 odst. 2 může být nahrazeno jiným plavidlem nebo plavidly za předpokladu, že
a)
při tomto nahrazení nedojde v příslušném členském státě ke zvýšení celkového výkonu motorů, jak je uveden v čl. 20 odst. 3 písm. a), a
b)
výkon motoru žádného nahrazujícího plavidla nepřekročí v žádném okamžiku 221 kW.
2. Motor jednotlivého plavidla zapsaného na seznamu uvedeném v čl. 20 odst. 2 může být nahrazen za předpokladu, že
a)
výkon žádného nahrazujícího motoru nepřekročí v žádném okamžiku 221 kW a
b)
výkon nahrazujícího motoru nezpůsobí zvýšení celkového výkonu motorů v daném členském státě, jak je uveden v čl. 20 odst. 3 písm. a).
Článek 22
Zákaz vlečných sítí
V subdivizi 28-1 je zakázán rybolov pomocí vlečné sítě ve vodách, jejichž hloubka nedosahuje 20 m.
KAPITOLA VI
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 23
Zakázaná lovná zařízení a nedovolené způsoby rybolovu
1. Odlov živých vodních zdrojů za použití metod zahrnujících využívání výbušnin, jedů, omamných látek, elektrického proudu a veškerých druhů střel se zakazuje.
2. Prodej, vystavování nebo nabízení k prodeji živých vodních zdrojů odlovených za použití metod uvedených v odstavci 1 se zakazuje.
Článek 24
Vědecký výzkum
1. Toto nařízení se nevztahuje na rybolovné činnosti prováděné výhradně za účelem vědeckého výzkumu za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:
a)
rybolovné činnosti jsou prováděny na základě povolení a pod dohledem dotyčného členského státu nebo dotyčných členských států;
b)
členský stát nebo členské státy, v jejichž vodách se výzkum provádí, jsou o rybolovných činnostech předem zpraveny;
c)
plavidlo provádějící rybolovné činnosti uchovávají na palubě povolení vydané členským státem, pod jehož vlajkou pluje.
2. Bez ohledu na odstavec 1 se živé vodní zdroje odlovené pro účely uvedené v odstavci 1 nesmějí prodávat, skladovat, vystavovat nebo nabízet k prodeji s výjimkou případů, kdy
a)
splňují minimální vykládkové velikosti stanovené v příloze IV a u zdrojů, pro něž jsou stanovena rybolovná práva, nejsou tato práva vyčerpána, nebo
b)
prodávají se přímo k jinému účelu než k lidské spotřebě.
Článek 25
Umělé doplňování a přesídlování
Toto nařízení se nevztahuje na rybolovné činnosti prováděné výhradně pro účely umělého doplňování nebo přesídlování živých vodních zdrojů na základě povolení a pod dohledem dotyčného členského státu nebo států. V případech, kdy se umělé doplňování nebo přesídlování provádí ve vodách jiného členského státu nebo států, musí o tom být všechny dotčené členské státy předem zpraveny.
Článek 26
Opatření přijatá členskými státy vztahující se výhradně na rybářská plavidla plující pod jejich vlajkou
1. Za účelem zachování zásob a hospodaření s nimi nebo za účelem omezení dopadu rybolovu na mořský ekosystém mohou členské státy přijmout technická opatření určená k omezení rybolovných práv, která
a)
doplňují opatření obsažená v nařízeních Společenství o rybolovu, nebo
b)
jsou přísnější než minimální požadavky obsažené v nařízeních Společenství o rybolovu.
2. Opatření uvedená v odstavci 1 se vztahují výhradně na rybáře dotyčného členského státu a musí být slučitelná s právem Společenství.
3. Dotyčný členský stát je povinen bezodkladně oznámit tato opatření ostatním členským státům a Komisi.
4. Členské státy jsou povinny předložit Komisi na požádání veškeré informace potřebné pro posouzení, zda jsou daná opatření v souladu s podmínkami stanovenými v odstavci 1.
5. Jestliže Komise shledá, že opatření nejsou v souladu s podmínkami stanovenými v odstavci 1, přijme rozhodnutí požadující, aby členský stát opatření odvolal nebo upravil.
Článek 27
Vědecké vyhodnocení druhů lovných zařízení
Komise do 1. ledna 2008 zajistí, aby bylo provedeno vědecké vyhodnocení dopadu používání zejména tenatových sítí na chytání ryb za žábry, třístěnných tenatových sítí a tenatových sítí na kytovce a aby výsledky byly předloženy Evropskému parlamentu a Radě.
KAPITOLA VII
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 28
Prováděcí pravidla
Podrobná prováděcí pravidla k tomuto nařízení budou přijata postupem stanoveným v čl. 30 odst. 2 nařízení (ES) č. 2371/2002.
Článek 29
Změny příloh
Změny přílohy I a dodatků 1 a 2 k příloze II budou přijaty postupem stanoveným v čl. 30 odst. 3 nařízení (ES) č. 2371/2002.
Článek 30
Změny nařízení (ES) č. 1434/98
Nařízení (ES) č. 1434/98 se mění takto:
1.
V článku 1 se zrušuje odstavec 2.
2.
V článku 2 se zrušují odstavce 2 a 3.
3.
V článku 3 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Zakazuje se vykládka sledě obecného uloveného
-
v regionech 1 a 2 vlečenými sítěmi o minimální velikosti ok nejméně 32 mm nebo
-
v regionu 3 vlečenými sítěmi o minimální velikosti ok nejméně 40 mm nebo
-
v regionech 1 nebo 2 nebo 3 jiným lovným zařízením než vlečenými sítěmi
pro jiné účely než k přímé lidské spotřebě, pokud sledi nebyli nejprve uvedeni na trh pro účely přímé lidské spotřeby a nebyli odebráni.“
4.
V článku 3 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
„2. Vykládka sledě obecného pro jiné účely než k přímé lidské spotřebě se však povolí, pokud byli sledi chyceni jakýmkoliv lovným zařízením za podmínek stanovených v článku 2.“
Článek 31
Zrušení
Zrušuje se nařízení (ES) č. 88/98.
Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze V.
Článek 32
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 1. ledna 2006.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 21. prosince 2005.
REGLAMENTO (CE) No 2187/2005 DEL CONSEJO
de 21 de diciembre de 2005
relativo a la conservación, mediante medidas técnicas, de los recursos pesqueros en aguas del Mar Báltico, los Belts y el Sund, por el que se modifica el Reglamento (CE) no 1434/98 y por el que se deroga el Reglamento (CE) no 88/98
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su artículo 37,
Vista la propuesta de la Comisión (1),
Visto el dictamen del Parlamento Europeo (2),
Considerando lo siguiente:
(1)
En virtud de los artículos 2 y 4 del Reglamento (CE) no 2371/2002 del Consejo, de 20 de diciembre de 2002, sobre la conservación y la explotación sostenible de los recursos pesqueros en virtud de la política pesquera común (3), el Consejo, tomando en consideración las recomendaciones científicas, técnicas y económicas disponibles, debe establecer las medidas comunitarias necesarias para garantizar una explotación de los recursos acuáticos vivos en condiciones económicas, medioambientales y sociales sostenibles. Con ese fin, el Consejo puede adoptar medidas técnicas para limitar la mortalidad por pesca y el impacto ambiental de las actividades pesqueras.
(2)
La adhesión de la Comunidad al Convenio sobre la Pesca y la Conservación de los Recursos Vivos en el Mar Báltico y los Belts, modificado por el Protocolo de la Conferencia de los representantes de los Estados parte del Convenio, denominado en lo sucesivo «el Convenio de Gdansk», fue aprobada mediante la Decisión 83/414/CEE (4).
(3)
La Comisión Internacional de Pesca del Mar Báltico (IBSFC), creada por el Convenio de Gdansk, ha adoptado desde su constitución un conjunto de medidas de conservación y de gestión de los recursos pesqueros en el Mar Báltico y comunicado a las Partes Contratantes recomendaciones para modificar esas medidas técnicas.
(4)
Procede que la Comunidad aplique esas recomendaciones. No obstante, dado que la IBSFC puede ser sustituida por una cooperación bilateral con la Federación de Rusia, no es oportuno que las normas comunitarias se ciñan estrictamente a esas recomendaciones sino que deben conformar un sistema general y coherente de medidas técnicas para las aguas de la Comunidad, basado en las normas actuales. Además, deben simplificarse algunas disposiciones actuales que son innecesariamente pormenorizadas o no están justificadas desde el punto de vista de la conservación de los recursos.
(5)
El Reglamento (CE) no 88/98 (5) establece las medidas técnicas de conservación de los recursos de la pesca en las aguas comunitarias del Mar Báltico, los Belts y el Sund.
(6)
La aplicación del Reglamento (CE) no 88/98 ha puesto de relieve algunas imperfecciones de las que se derivan problemas de aplicación y ejecución y que deben rectificarse, principalmente mediante la definición de especies objetivo y porcentajes de captura aplicables a diferentes intervalos de tamaño de malla y zonas geográficas para la pesca con determinados artes.
(7)
Es preciso determinar el método de cálculo de los porcentajes de las especies objetivo y de las demás especies.
(8)
La talla mínima de cada especie debe fijarse teniendo en cuenta la selectividad de la malla del arte de pesca utilizado para capturarla.
(9)
La información científica disponible indica que en la pesca de anguila con redes de arrastre se produce mucha captura accesoria de juveniles de bacalao. Se debería prohibir, por lo tanto, la pesca de anguila con artes activos.
(10)
Para garantizar una explotación sostenible de los recursos pesqueros y reducir al mínimo el impacto de las actividades de pesca en el Golfo de Riga, que constituye un ecosistema marino único y vulnerable, es necesario aplicar medidas específicas. Para ello, el artículo 21 del Acta de adhesión de 2003 establece que el Consejo debe modificar el Reglamento (CE) no 88/98 antes de la fecha de adhesión con el fin de adoptar las medidas de conservación necesarias en ese golfo.
(11)
Para controlar las actividades pesqueras, es necesario que el acceso al Golfo de Riga esté supeditado a la posesión de un permiso de pesca especial expedido con arreglo al Reglamento (CE) no 1627/94 del Consejo, de 27 de junio de 1994, por el que se establecen disposiciones generales para los permisos de pesca especiales (6).
(12)
La información científica disponible indica que, en el caso del bacalao, los artes de arrastre sin dispositivo de escape y con un paño de red anudado de malla romboidal normal en el copo y en la extensión de la pieza son menos selectivos que los que llevan un dispositivo de escape de tipo «BACOMA» o cuando el paño de red en el copo y en la manga han sufrido un giro de 90°. Por consiguiente, conviene impedir la utilización en aguas comunitarias y por parte de buques comunitarios de artes de arrastre sin dispositivo de escape de tipo «BACOMA» o sin un paño de red en el copo y en la manga con un giro de 90°, cuando la especie objetivo sea el bacalao.
(13)
El Reglamento (CE) no 1434/98 (7) establece las condiciones en que pueden desembarcarse arenques destinados a fines industriales distintos del consumo humano directo.
(14)
Con objeto de simplificar las normas complejas del Reglamento (CE) no 1434/98, resulta conveniente sustituir las disposiciones de ese Reglamento que se aplican al Mar Báltico por disposiciones generales sobre los desembarques sin clasificar e incorporarlas al presente Reglamento. El Reglamento (CE) no 1434/98 debe ser modificado en consecuencia.
(15)
Las medidas necesarias para la ejecución del presente Reglamento deben aprobarse con arreglo a la Decisión 1999/468/CE del Consejo, de 28 de junio de 1999, por la que se establecen los procedimientos para el ejercicio de las competencias de ejecución atribuidas a la Comisión (8).
(16)
Las modificaciones del anexo I y de los apéndices 1 y 2 del anexo II del presente Reglamento también deben adoptarse de conformidad con la Decisión 1999/468/CE.
(17)
Debido al número y a la importancia de las modificaciones que deben realizarse, el Reglamento (CE) no 88/98 debe derogarse y sustituirse por un nuevo texto.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
CAPÍTULO I
ÁMBITO DE APLICACIÓN Y DEFINICIONES
Artículo 1
Objeto y ámbito de aplicación
El presente Reglamento establece medidas técnicas de conservación aplicables a la captura y el desembarque de los recursos pesqueros de las aguas marítimas situadas en la zona geográfica indicada en el anexo I que se encuentren bajo la soberanía o jurisdicción de los Estados miembros.
Artículo 2
Definiciones
A los efectos del presente Reglamento, se entenderá por:
a)
«artes activos»: los artes de pesca cuya utilización requiere un movimiento activo del arte y, particularmente, las redes de arrastre y las de cerco:
i)
«red de arrastre»: una red remolcada de forma activa por uno o más buques pesqueros, constituida por una red con un cuerpo cónico o piramidal (cuerpo de la red de arrastre) cerrado en la parte posterior por un copo,
ii)
«red de arrastre de vara»: una red de arrastre que se mantiene abierta horizontalmente con una barra de acero o madera (vara) y está provista de cadenas de fondo o cosquilleras, remolcada activamente en el fondo por el motor del buque,
iii)
«red de tiro danesa»: una red de cerco y arrastre que se maniobra desde la embarcación mediante dos largos cabos con los que se dirige el pescado hacia la boca de la red. Este arte compuesto por una red, que es similar a una red de arrastre de fondo por su forma y tamaño, consta de dos grandes alas, un cuerpo y un copo,
iv)
«rastra»: un saco de red o una cesta de metal montados en un marco rígido de dimensiones y forma variables, cuya parte inferior lleva una cuchilla raspadora que, a veces, puede tener dientes,
v)
«red de cerco con jareta»: un arte compuesto por una red de cerco cuyo fondo puede cerrarse mediante una jareta situada en la parte inferior de la red, que pasa a través de una serie de anillas a lo largo del burlón y hace que la red pueda fruncirse y cerrarse;
b)
«artes pasivos»: los artes de pesca cuya utilización no requiere un movimiento activo del arte, es decir, las redes de enmalle, redes de enredo, trasmallos, almadrabas, líneas, nasas y trampas. Las redes pueden consistir en una o más redes separadas, armadas con relingas superiores, inferiores y de costado, y pueden ir provistas de dispositivos de fondeo, de flotación y de balizaje:
i)
«red de enmalle» y «red de enredo»: un arte compuesto por un único paño de red y mantenida verticalmente en el agua por medio de flotadores y lastres. Captura organismos acuáticos vivos enmallándolos o enredándolos,
ii)
«trasmallo»: un arte compuesta por dos o más paños de red, montados conjuntamente y en paralelo a una sola relinga y mantenida verticalmente en el agua por medio de flotadores y lastres,
iii)
«palangre»: aparejo de fondo o de deriva formado por un cordel con ramales y anzuelos cebados en el extremo de cada uno de éstos;
c)
«anzuelo»: una pieza afilada y torcida de cable de acero, normalmente con lengüeta;
d)
«período de inmersión»: el período comprendido desde el momento en que las redes se introducen en el agua hasta el momento en que se recuperan todas a bordo del buque pesquero;
e)
«paño de red de malla cuadrada»: una red construida de tal forma que los dos conjuntos de líneas paralelas formados por las barras de las mallas sean, respectivamente, paralelo y perpendicular al eje longitudinal de la red;
f)
«copo»: los últimos 8 m de la red de arrastre que tiene, sea una forma cilíndrica, es decir, la misma circunferencia en un extremo y en otro, sea una forma de embudo;
g)
«cubierta de refuerzo»: paño o pieza de red de forma cilíndrica que rodea completamente el copo de un arte de arrastre y que se fija al mismo a determinados intervalos;
h)
«estrobo de atrás»: el estrobo circular situado más atrás, fijado al copo, medido con las mallas estiradas longitudinalmente;
i)
«estrobo para izar»: cabo o cable que rodea la circunferencia del copo o de la eventual cubierta de refuerzo y que se fija a ella mediante argollas o anillas;
j)
«estrobo circular»: cabo o cable que rodea la circunferencia del copo o de la eventual cubierta de refuerzo y que se fija a ella;
k)
«trampa»: una pieza de red fijada en el interior de un arte activo de manera que permita pasar al pescado de la parte anterior del arte a la posterior, limitando las posibilidades de retorno;
l)
«boya del copo»: objeto flotante fijado al copo;
m)
«orinque»: cabo que sujeta una boya del copo a un arte calado en el fondo;
n)
«manga»: sección de la red de arrastre con forma cilíndrica, es decir, la misma circunferencia que el copo en un extremo y en otro, fijada a éste o que constituye su prolongación.
CAPÍTULO II
REDES Y CONDICIONES PARA SU UTILIZACIÓN
SECCIÓN I
Especies Objetivo
Artículo 3
Especies objetivo y tamaños mínimos de malla
1. Los intervalos de tamaño de malla admisibles en cada una de las subdivisiones indicadas en el anexo I para cada especie objetivo serán los establecidos en el anexo II, cuando se pesque con redes de arrastre, redes de tiro danesas y redes similares, y los establecidos en el anexo III, cuando se pesque con redes de enmalle, redes de enredo y trasmallos. Ninguna parte del arte o de las redes tendrá un tamaño de malla menor que el tamaño de malla más pequeño dentro de cada intervalo de tamaño de malla.
2. En los anexos II y III se establece el porcentaje mínimo de organismos marinos conservados a bordo que deberán suponer las especies objetivo en cada subdivisión geográfica y por cada intervalo de tamaño de malla.
3. En todas las mareas en que se lleven rastras a bordo estará prohibido conservar a bordo y desembarcar organismos marinos, excepto si al menos el 85 % de su peso vivo está constituido por moluscos o Furcellaria lumbricalis.
4. Dentro de cada subdivisión estará prohibido el uso de redes de enmalle o de enredo con un tamaño de malla menor que el establecido en el anexo III.
5. Dentro de cada subdivisión quedará prohibido el uso de trasmallos que tengan, en la parte de la red que tenga las mallas más grandes, un tamaño de malla que no corresponda con alguna de las categorías descritas en el anexo III, a no ser que el tamaño de la malla en la parte de la red que tenga las mallas más pequeñas sea inferior a 16 mm. Si el tamaño de la malla en la parte de la red que tenga las mallas más pequeñas es menor de 16 mm, se entenderá que todas las mallas de tamaño superior a 16 mm corresponden a las categorías indicadas en el anexo III.
6. En todas las mareas se prohibirán los desembarques cuando las capturas efectuadas en una de las subdivisiones indicadas en el anexo I, y conservadas a bordo, no cumplan las condiciones establecidas en el anexo II o en el anexo III.
Artículo 4
Cálculo de los porcentajes de las especies objetivo
1. Los porcentajes de las especies objetivo mencionados en los anexos II y III se calcularán en proporción del peso vivo de todas las especies enumeradas en los anexos II y III que se conserven a bordo una vez efectuada la selección correspondiente o se desembarquen.
2. Los porcentajes de las especies objetivo y de otras especies se obtendrán sumando todas las cantidades de especies objetivo y de otras especies enumeradas en los anexos II y III que se conserven a bordo.
3. Al calcular los porcentajes de especies objetivo de un buque pesquero del que se hayan transbordado especies enumeradas en los anexos II y III, se contabilizarán las cantidades transbordadas.
4. Los porcentajes de especies objetivo podrán calcularse basándose en una o más muestras representativas.
SECCIÓN II
Artes activos
Artículo 5
Estructura de los artes de pesca
1. Queda prohibida la utilización de mecanismos que obstruyan las mallas o reduzcan el tamaño de éstas en el copo.
2. No obstante lo dispuesto en el apartado 1, podrá fijarse en la cara exterior de la mitad inferior del copo de los artes activos un trozo de tela, un paño de red o cualquier otro material que tenga por finalidad prevenir o reducir el desgaste. Dichos materiales deberán fijarse únicamente en los bordes anteriores y laterales del copo de la red.
3. No obstante lo dispuesto en el apartado 1, en las redes de arrastre, redes de tiro danesas y artes similares que tengan un tamaño de malla inferior a 90 mm podrá fijarse una cubierta de refuerzo en la cara exterior del copo. El tamaño de las mallas de la cubierta de refuerzo deberá ser al menos el doble del de las mallas del copo y en ningún caso podrá ser inferior a 80 mm.
La cubierta de refuerzo podrá fijarse en los siguientes puntos:
a)
en su extremo anterior;
b)
en su extremo posterior, o
c)
circularmente entre la parte posterior y anterior.
La cubierta de refuerzo podrá atarse:
a)
circularmente alrededor del copo y la manga, siguiendo una fila de mallas, o
b)
longitudinalmente a lo largo de una sola fila de mallas.
4. No obstante lo dispuesto en el apartado 1, estará permitido:
a)
utilizar en los artes activos una red de retención o trampa. La trampa podrá ir fijada bien en el interior del copo, bien en la parte anterior del copo. Las disposiciones sobre los tamaños mínimos de malla establecidos en el anexo II no se aplicarán a la trampa. La distancia que separa el punto de fijación delantero de la trampa y el extremo posterior del copo deberá ser al menos el triple de la longitud de la trampa;
b)
fijar en la cara exterior de alguna parte del copo un sensor para medir el volumen de las capturas;
c)
cuando se pesque con redes de arrastre, redes de tiro danesas o artes similares con un tamaño de malla inferior a 90 mm, utilizar estrobos para izar y estrobos circulares fijados en la cara exterior del copo;
d)
cuando se pesque con redes de arrastre, redes de tiro danesas o artes similares con un tamaño de malla igual o superior a 90 mm, utilizar un estrobo para izar fijado en la cara exterior del copo;
e)
fijar flotadores en los dos costadillos del copo;
f)
utilizar un estrobo de atrás fijado en la cara exterior del copo. La distancia entre el estrobo de atrás y el rebenque será igual o inferior a 50 cm.
Artículo 6
Estructuras específicas prohibidas
Queda prohibido utilizar:
a)
copos en los que el número de mallas de igual tamaño alrededor de cualquier circunferencia del copo aumente del extremo anterior al posterior;
b)
mangas cuya circunferencia en cualquier punto sea inferior a la circunferencia del extremo anterior del copo al que esté unida la manga;
c)
copos con un tamaño de malla igual o superior a 32 mm con mallas que no tengan forma romboidal o cuadrada;
d)
redes de arrastre, redes de tiro danesas o artes similares con un tamaño de malla inferior a 90 mm a las que esté acoplado un copo de cualquier forma, excepto cosido, en la parte de la red anterior al propio copo;
e)
redes de arrastre, redes de tiro danesas o artes similares con un tamaño de malla igual o superior a 90 mm que tengan más de 100 mallas de forma romboidal abiertas o menos de 40 mallas de forma romboidal abiertas en cualquier circunferencia del copo, excluidos la pegadura o los costadillos;
f)
copos cuya longitud estirada de la mitad superior no sea igual aproximadamente a la longitud estirada de la mitad inferior.
Artículo 7
Selectividad de la pesca de bacalao con redes de arrastre
La Comisión presentará al Consejo, a más tardar en el mes de septiembre de 2007, y sobre la base de un dictamen del Comité científico, técnico y económico de la pesca, una evaluación de la selectividad, por lo que respecta al bacalao, de los artes activos para los que el bacalao se considera especie objetivo.
SECCIÓN III
Artes pasivos
Artículo 8
Dimensiones y período de inmersión
1. Si la pesca se realiza mediante redes de enmalle, redes de enredo o trasmallos, queda prohibido utilizar más de 9 km de redes en buques con una eslora total de hasta 12 metros y más de 21 km en buques con una eslora total de más de 12 metros.
2. El período de inmersión de las redes contempladas en el apartado 1 no excederá de 48 horas.
3. No obstante lo dispuesto en el apartado 2, el período de inmersión de las redes contempladas en el apartado 1 será ilimitado cuando las actividades pesqueras se realizan bajo hielo.
Artículo 9
Restricciones aplicables a las redes de enmalle de deriva
1. A partir del 1 de enero de 2008 estará prohibido llevar a bordo redes de enmalle de deriva o utilizarlas para la pesca.
2. En 2006 y 2007, un buque podrá llevar a bordo redes de enmalle de deriva o utilizarlas para la pesca si dispone de una autorización de las autoridades competentes del Estado miembro de abanderamiento.
3. En 2006 y 2007, el número máximo de buques autorizados por un Estado miembro para llevar a bordo redes de enmalle de deriva o para utilizarlas para la pesca no podrá exceder del 40 % y del 20 %, respectivamente, de los buques pesqueros que utilizaron redes de enmalle de deriva en el período de 2001 a 2003.
4. No obstante lo dispuesto en el apartado 3, en las subdivisiones 25-32 el número máximo de buques a los que un Estado miembro puede autorizar a llevar a bordo redes de enmalle de deriva o a utilizarlas para la pesca no podrá exceder del 40 % de los buques pesqueros que utilizaron redes de enmalle de deriva en el período de 2001 a 2003.
5. Los Estados miembros comunicarán a la Comisión antes del 30 de abril de cada año la lista de los buques autorizados para faenar con redes de enmalle de deriva.
Artículo 10
Condiciones para la utilización de redes de enmalle de deriva
1. El capitán de un buque que faene con redes de enmalle de deriva llevará un cuaderno diario de pesca en el que anotará diariamente la siguiente información:
a)
longitud total de las redes que se encuentran a bordo;
b)
longitud total de las redes utilizadas en cada lance;
c)
la cantidad, fecha y posición de las capturas accesorias de cetáceos.
2. Todos los buques pesqueros que utilicen redes de enmalle de deriva deberán conservar a bordo la autorización indicada en el artículo 9, apartado 2.
SECCIÓN IV
Disposiciones comunes aplicables a los artes y a su utilización
Artículo 11
Determinación del tamaño de la malla y del grosor del torzal
El Reglamento (CE) no 129/2003 de la Comisión, de 24 de enero de 2003, por el que se prevén normas detalladas para la determinación del tamaño de las mallas y el grosor del torzal de las redes de pesca (9), será de aplicación para determinar el tamaño de la malla y el grosor del torzal de las redes de pesca.
Artículo 12
Cumplimiento de los porcentajes de captura
1. Las cantidades de organismos marinos capturados que superen los porcentajes autorizados que figuran en los anexos II y III no podrán desembarcarse y se devolverán al mar antes de efectuar cualquier desembarque.
2. No obstante lo dispuesto en el apartado 1, cuando durante una marea un buque salga de alguno de los grupos de las subdivisiones indicadas en los anexos II y III, deberá obtener en un plazo de dos horas el porcentaje mínimo de especies objetivo establecido en los anexos II y III, capturadas y conservadas a bordo, procedentes de esa zona geográfica.
Artículo 13
Condiciones de utilización de los artes
1. Los artes de pesca cuya utilización esté prohibida en una zona geográfica dada o durante un período dado deberán ser guardados de manera que no estén listos para su utilización en esa zona o durante ese período. Los artes de pesca de reserva deberán guardarse aparte y de manera que no estén listos para ser utilizados.
2. No se considerarán listos para su utilización:
a)
en el caso de redes de arrastre, redes de tiro danesas y artes similares, con la excepción de las redes de pareja:
i)
los artes cuyas puertas estén amarradas en el lado exterior o interior de la amurada o en los pescantes,
ii)
los artes cuyos cables de arrastre o malletas estén separados de las puertas o de los lastres;
b)
en el caso de las redes de pareja, cuando los lastres del extremo de la banda estén separados y guardados;
c)
en el caso de líneas, redes de enmalle, redes de enredo y trasmallos:
i)
los artes cuyas redes estén estibadas debajo de una cubierta,
ii)
los artes cuyas líneas y anzuelos estén guardados en cajas cerradas;
d)
las redes de cerco de jareta cuyo cable principal o inferior haya sido retirado de la red.
3. No obstante lo dispuesto en el apartado 1, cuando se utilice cualquier arte de pesca que tenga el bacalao (Gadus morhua) como especie objetivo de conformidad con los anexos II o III, no deberá llevarse a bordo ningún otro tipo de arte.
CAPÍTULO III
TALLA MÍNIMA DE DESEMBARQUE DEL PESCADO
Artículo 14
Medición del pescado
1. Se considerará que un pescado no tiene la talla exigida si es de un tamaño inferior a la talla mínima fijada en el anexo IV para la especie y la zona geográfica pertinentes.
2. La talla del pescado se medirá desde la punta de la boca cerrada hasta el extremo de la aleta caudal.
Artículo 15
Conservación a bordo de pescado de una talla inferior a la talla mínima
1. El pescado que no tenga la talla reglamentaria no podrá conservarse a bordo ni transbordarse, desembarcarse, transportarse, almacenarse, venderse, exponerse ni ponerse a la venta, sino que deberá devolverse inmediatamente al mar.
2. Lo dispuesto en el apartado 1 no se aplicará a los peces distintos de los definidos en el anexo II como especies objetivo para las categorías de dimensión de malla «inferior a 16 milímetros» o «comprendida entre 16 y 31 milímetros» y capturados con redes de arrastre, redes de tiro danesas o artes similares de dimensión de malla inferior a 32 milímetros, o con redes de cerco de jareta, siempre que dichos peces no sean clasificados ni vendidos, expuestos o puestos a la venta para el consumo humano.
CAPÍTULO IV
RESTRICCIONES APLICABLES A DETERMINADAS ZONAS, TIPOS DE PESCA U ORGANISMOS ACUÁTICOS
Artículo 16
Zonas prohibidas
Estará prohibido durante todo el año pescar con cualquier tipo de arte activo en la zona geográfica delimitada al unir secuencialmente con líneas de rumbo las siguientes posiciones, que se medirán de acuerdo con el sistema de coordenadas WGS84:
1)
54° 23′ N, 14° 35′ E,
2)
54° 21′ N, 14° 40′ E,
3)
54° 17′ N, 14° 33′ E,
4)
54° 07′ N, 14° 25′ E,
5)
54° 10′ N, 14° 21′ E,
6)
54° 14′ N, 14° 25′ E,
7)
54° 17′ N, 14° 17′ E,
8)
54° 24′ N, 14° 11′ E,
9)
54° 27′ N, 14° 25′ E,
10)
54° 23′ N, 14° 35′ E.
Artículo 17
Restricciones aplicables a la pesca de salmón y trucha de mar
1. Estará prohibido conservar a bordo salmón (Salmo salar) o trucha de mar (Salmo trutta):
a)
del 1 de junio al 15 de septiembre en aguas de las subdivisiones 22 a 31;
b)
del 15 de junio al 30 de septiembre en aguas de la subdivisión 32.
2. La zona de prohibición durante la veda se sitúa más allá de cuatro millas náuticas medidas desde las líneas de base.
3. No obstante lo dispuesto en el apartado 1, se permitirá conservar a bordo salmón (Salmo salar) o trucha de mar (salmo trutta) capturados con almadrabas.
Artículo 18
Restricciones aplicables a la pesca de anguila
Estará prohibido durante todo el año conservar a bordo anguilas capturadas con artes activos.
Artículo 19
Restricciones aplicables a los desembarques sin clasificar
1. Las capturas sin clasificar únicamente se desembarcarán en los puertos y en los lugares de desembarque cuando esté en marcha el programa de muestreo a que se refiere el apartado 2.
2. Los Estados miembros garantizarán el establecimiento de un programa de muestreo adecuado que permita el control eficaz de los desembarques sin clasificar por especies.
CAPÍTULO V
MEDIDAS ESPECÍFICAS APLICABLES AL GOLFO DE RIGA
Artículo 20
Permiso especial de pesca
1. Los buques que deseen faenar en la subdivisión 28-1 deberán estar en posesión de un permiso especial de pesca expedido de conformidad con el artículo 7 del Reglamento (CE) no 1627/94.
2. Los Estados miembros velarán por que los buques a los que se haya expedido el permiso especial de pesca indicado en el apartado 1 figuren en una lista en la que consten su nombre y número interno de identificación, hecho público a través de un sitio web de Internet cuya dirección transmitirá cada Estado miembro a la Comisión y a los Estados miembros.
3. Los buques incluidos en la citada lista deberán cumplir las siguientes condiciones:
a)
la potencia motriz total (kW) de los buques que figuren en las listas no deberá superar la registrada para cada Estado miembro durante los años 2000 y 2001 en la subdivisión 28-1, y
b)
la potencia motriz de cada buque no deberá superar en ningún momento 221 kilowatios (kW).
Artículo 21
Sustitución de buques o motores
1. Todo buque de la lista indicada en el artículo 20, apartado 2, podrá ser sustituido por uno o varios buques, siempre y cuando:
a)
esa sustitución no ocasione un incremento de la potencia motriz total del Estado miembro indicada en el artículo 20, apartado 3, letra a), y
b)
la potencia motriz del buque de repuesto no sea superior en ningún momento a 221 kW.
2. Podrá sustituirse el motor de cualquiera de los buques incluidos en la lista señalada en el artículo 20, apartado 2, siempre y cuando:
a)
esa sustitución no suponga en ningún momento que la potencia motriz del buque supere 221 kW, y
b)
la potencia del motor de repuesto no sea tal que la sustitución suponga un aumento de la potencia motriz total del Estado miembro indicada en el artículo 20, apartado 3, letra a).
Artículo 22
Prohibición de la pesca de arrastre
En la subdivisión 28-1, se prohíbe la pesca de arrastre en aguas con una profundidad inferior a los 20 m.
CAPÍTULO VI
DISPOSICIONES GENERALES
Artículo 23
Artes de pesca y prácticas prohibidos
1. Se prohíbe capturar organismos marinos con métodos que impliquen el uso de explosivos, sustancias venenosas o soporíferas, corriente eléctrica o cualquier tipo de proyectil.
2. Se prohíbe vender, exponer o poner a la venta organismos marinos capturados con los métodos contemplados en el apartado 1.
Artículo 24
Investigación científica
1. El presente Reglamento no se aplicará a las operaciones de pesca realizadas únicamente con fines científicos siempre y cuando:
a)
se lleven a cabo con el permiso y bajo la autoridad del Estado miembro o de los Estados miembros interesados;
b)
se haya informado con antelación de las operaciones de pesca al Estado miembro o a los Estados miembros en cuyas aguas se realice la investigación, y
c)
el buque que lleve a cabo las operaciones de pesca lleve a bordo una autorización del Estado miembro de abanderamiento.
2. No obstante lo dispuesto en el apartado 1, los organismos marinos capturados para los fines contemplados en el apartado 1 no podrán venderse, almacenarse, exponerse ni ponerse a la venta a menos que:
a)
tengan las tallas mínimas de desembarque fijadas en el anexo IV y, para los recursos cuyas posibilidades de pesca son fijas, no se hayan agotado las posibilidades de pesca, o
b)
se vendan directamente para fines distintos del consumo humano.
Artículo 25
Repoblación artificial y trasplante
El presente Reglamento no se aplicará a las operaciones de pesca llevadas a cabo con el único propósito de repoblar artificialmente o de transplantar organismos marinos, con permiso y bajo la autoridad del Estado miembro o Estados miembros interesados. Cuando la repoblación artificial o el trasplante se lleven a cabo en aguas de otro u otros Estados miembros, se informará previamente a todos los Estados miembros afectados.
Artículo 26
Medidas adoptadas por los Estados miembros aplicables únicamente a los buques pesqueros que enarbolan su pabellón
1. En aras de la conservación y gestión de los recursos pesqueros o para reducir el efecto de la pesca en el ecosistema marino, los Estados miembros podrán adoptar medidas técnicas dirigidas a limitar las posibilidades de pesca que:
a)
completen las medidas establecidas por los reglamentos comunitarios en materia de pesca, o
b)
vayan más allá de los requisitos mínimos establecidos por los reglamentos comunitarios en materia de pesca.
2. Las medidas contempladas en el apartado 1 se aplicarán únicamente a los pescadores del Estado miembro de que se trate y serán compatibles con el Derecho comunitario.
3. El Estado miembro que adopte medidas de ese tipo las comunicará sin demora a los demás Estados miembros y a la Comisión.
4. A instancias de la Comisión, los Estados miembros le facilitarán cuanta información sea necesaria para determinar si las medidas se ajustan a lo dispuesto en el apartado 1.
5. Si la Comisión llega a la conclusión de que las medidas no se ajustan a lo dispuesto en el apartado 1, adoptará una decisión en la que se exija al Estado miembro que retire o modifique las medidas.
Artículo 27
Evaluación científica de los tipos de artes de pesca
La Comisión velará por que, el 1 de enero de 2008 a más tardar, se realice una evaluación científica de los efectos de la utilización de, en particular, redes de enmalle, trasmallos y redes de enredo en los cetáceos y por que sus conclusiones se presenten al Parlamento Europeo y el Consejo.
CAPÍTULO VII
DISPOSICIONES FINALES
Artículo 28
Disposiciones de aplicación
Las disposiciones de aplicación del presente Reglamento se adoptarán de conformidad con el procedimiento contemplado en el artículo 30, apartado 2, del Reglamento (CE) no 2371/2002.
Artículo 29
Modificación de los anexos
Las modificaciones del anexo I y de los apéndices 1 y 2 del anexo II se adoptarán de conformidad con el procedimiento contemplado en el artículo 30, apartado 3, del Reglamento (CE) no 2371/2002.
Artículo 30
Modificaciones del Reglamento (CE) no 1434/98
El Reglamento (CE) no 1434/98 se modifica como sigue:
1)
En el artículo 1, se suprime el apartado 2.
2)
En el artículo 2, se suprimen los apartados 2 y 3.
3)
En el artículo 3, se sustituye el apartado 1 por el siguiente:
«1. Las capturas de arenque realizadas en:
-
las regiones 1 y 2 mediante redes de arrastre de una dimensión mínima de malla igual o superior a 32 mm, o
-
la región 3 mediante redes de arrastre de una dimensión mínima de malla igual o superior a 40 mm, o
-
las regiones 1, 2 y 3 mediante cualquier arte de pesca que no sea de arrastre,
no podrán desembarcarse para fines distintos del consumo humano directo a menos que primero se pongan a la venta para consumo humano y no aparezca ningún comprador.».
4)
En el artículo 3, el apartado 2 se sustituye por el texto siguiente:
«2. Sin embargo, todo arenque capturado con cualquier arte de pesca en las condiciones especificadas en el artículo 2 podrá desembarcarse para fines distintos del consumo humano directo.».
Artículo 31
Derogación
Queda derogado el Reglamento (CE) no 88/98.
Las referencias al Reglamento derogado se entenderán hechas al presente Reglamento y se interpretarán de acuerdo con la tabla de correspondencias que figura en el anexo V.
Artículo 32
Entrada en vigor
El presente Reglamento entrará en vigor a los siete días de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
Será aplicable a partir del 1 de enero de 2006.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 21 de diciembre de 2005.