ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 5. dubna 2005
o žádosti o odchylku podle bodu 2 písm. b) přílohy III a článku 9 směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů
(oznámeno pod číslem K(2005) 1032)
(Pouze dánské znění je závazné)
(2005/294/ES)
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na směrnici Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (1), a zejména na bod 2 písm. b) přílohy III uvedené směrnice,
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Množství statkových hnojiv, které členský stát zamýšlí použít na hektar za rok a které se liší od množství stanoveného v bodu 2 přílohy III a bodu 2 písm. a) přílohy III směrnice 91/676/EHS, musí být určeno tak, aby neohrozilo dosažení cílů stanovených v článku 1 uvedené směrnice, a musí být oprávněné na základě objektivních kritérií, jakými jsou v tomto případě např. dlouhá vegetační období a plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
(2)
Dne 18. listopadu 2002 přijala Komise rozhodnutí 2002/915/ES (2) o žádosti o odchylku podle bodu 2 písm. b) přílohy III a článku 9 směrnice 91/676/EHS. Odchylka platila v rámci dánského akčního programu přijatého pro období 1999 až 2003 a platného do dne 1. srpna 2004. Umožnila používání statkových hnojiv s obsahem dusíku až do 230 kg na hektar za rok v určitých podnicích zabývajících se chovem skotu.
(3)
Dne 8. ledna 2004 požádalo Dánsko o prodloužení odchylky. Tato žádost byla doplněna technickými dokumenty ze dne 2. února 2004, 2. dubna 2004, 23. dubna 2004, 14. června 2004, 2. srpna 2004, 14. září 2004 a 4. října 2004.
(4)
Dánské právní předpisy, jejichž prostřednictvím se provádí směrnice 91/676/EHS, mohou být považovány za právní předpisy v souladu se směrnicí a jejich ustanovení se použijí rovněž pro oznámenou odchylku.
(5)
V prosinci 2003 uzavřelo Dánsko hodnocení svého druhého akčního plánu zaměřeného na vodní prostředí, které ukázalo, že bylo dosaženo cíle snížení vyluhování dusičnanů o 48 % během let 1985 až 2003.
(6)
Dánský parlament schválil třetí dánský akční plán zaměřený na vodní prostředí pro období 2005 až 2015 a stanovil jím cíle pro další snížení vyluhování dusičnanů o 13 % během let 2005 až 2015 a snížení nadbytku fosforečnanu o 50 %.
(7)
V souladu s článkem 5 směrnice 91/676/EHS připravilo Dánsko akční programy k dosažení cíle stanoveného v uvedené směrnici, podle kterého činí nejvyšší možný obsah dusičnanů v podzemních vodách 50 mg/l.
(8)
Výsledky monitorování a kontrol ukazují, že v období 2002 až 2003 pod odchylku stanovenou v rozhodnutí 2002/915/EHS spadalo 1 845 podniků zabývajících se chovem skotu, 213 617 jednotek živočišné výroby a 123 068 hektarů, což odpovídá 4 %, 11 %, popř. 5 % jejich celkového počtu v Dánsku.
(9)
Výpočty velikosti vyluhování dusičnanů založené na šetřeních a rozborech živin v zemědělských povodích a na referenčních místech s písčitými a jílovitými půdami ukazují, že v letech 1990 až 2003 bylo vyluhování dusičnanů sníženo o 42 % v jílovitých půdách a o 52 % v písčitých půdách. Toto snížení je potvrzeno pro období 2002 až 2003.
(10)
Trendová analýza stanovené koncentrace dusičnanů ve vodě opouštějící kořenové zóny ukazuje, že se plynule snížila a nyní se blíží 50 mg/l, s ročním snížením o 3,1 a 6,1 mg/l pro jílovité, popř. písčité půdy. Koncentrace dusičnanů v řekách v zemědělských povodích se v letech 1990 až 2003 snížila o 29 %. V roce 2003 byla průměrná koncentrace dusičnanů ve vrchních podzemních vodách v písčitých i jílovitých půdách pod 50 mg/l.
(11)
Po přezkoumání žádosti Dánska a zejména s ohledem na zkušenosti s odchylkou stanovenou v rozhodnutí 2002/915/ES se Komise domnívá, že používání statkových hnojiv v množství 230 kg dusičnanů na hektar za rok, jak jej zamýšlí Dánsko, neohrozí dosažení cílů směrnice 91/676/EHS, pokud budou splněny určité přísné podmínky.
(12)
Toto rozhodnutí se použije v rámci dánského akčního programu přijatého pro období 2004 až 2007.
(13)
Použitelnost rozhodnutí 2002/915/ES skončila dnem 1. srpna 2004. S ohledem na zkušenosti získané v rámci tohoto rozhodnutí a za účelem zajištění, aby dotčení chovatelé skotu mohli dále využívat této odchylky, je vhodné, aby se toto rozhodnutí použilo ode dne 2. srpna 2004.
(14)
Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 9 směrnice 91/676/EHS,
PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
Článek 1
Dánská žádost předložená v dopise ze dne 8. ledna 2004, kterým Dánsko požádalo Komisi o povolení odchylky podle bodu 2 písm. b) přílohy III směrnice 91/676/EHS, se schvaluje za níže uvedených podmínek.
Článek 2
Definice
Pro účely tohoto rozhodnutí platí následující definice:
a)
„farmami zabývajícími se chovem skotu“ se rozumí podniky s více než třemi velkými dobytčími jednotkami, z nichž alespoň dvě třetiny tvoří skot;
b)
„trávou“ se rozumí trvalé nebo dočasné travinné porosty (obecně se za dočasné považuje doba kratší než čtyři roky);
c)
„plodinami, pod které se seje tráva“ se rozumí obiloviny na siláž, kukuřice na siláž a/nebo jarní ječmen, pod které se seje před (u kukuřice) nebo po sklizni tráva, která slouží jako travní pokryvná meziplodina pro biologické zachycení reziduí dusíku během zimy;
d)
„řepou“ se rozumí krmná řepa.
Článek 3
Oblast působnosti
Tato odchylka platí individuálně a za podmínek uvedených v článcích 4 až 6 pro farmy zabývající se chovem skotu, kde se při střídání plodin z více jak 70 % střídají plodiny se zvláštní spotřebou dusíku a s dlouhým vegetačním obdobím.
Článek 4
Každoroční žádost o povolení a závazek
1. Chovatelé skotu každoročně předloží žádost o povolení odchylky příslušným orgánům.
2. Spolu s každoroční žádostí se písemně zaváží k plnění podmínek stanovených v článcích 5 a 6.
Článek 5
Používání statkových a jiných hnojiv
Množství statkových hnojiv vpravených každoročně do půdy na farmách zabývajících se chovem skotu, včetně množství vpraveného samotnými zvířaty, nesmí přesáhnout množství obsahující 230 kg dusíku podle těchto podmínek:
a)
celkový přísun dusíku musí splňovat nároky posuzované plodiny na živiny a na jejich dodávku z půdy, přičemž míra hnojení je pevně stanovena na hodnotu 10 % pod optimální ekonomickou úrovní;
b)
pro každou farmu musí být zpracován plán hnojení a vedena jeho evidence. Plány střídání plodin pro období ode dne 1. srpna do dne 31. března následujícího roku musejí být orgánům předloženy nejpozději do dne 1. září. Tyto plány, které se vztahují na celé uvedené období, musejí být doplněny informacemi o očekávaném použití statkových a dusíkatých hnojiv a předloženy orgánům do dne 21. dubna. Plány střídání plodin musejí přesně vymezit trávu, travní pokryvné meziplodiny, řepy a jiné plodiny, pod které se seje tráva. Plány hnojení musejí uvádět odhadovanou potřebu použití dusíku a fosforu, přičemž použití dusíku se pevně stanoví na hodnotu 10 % pod ekonomickým optimem. Rovněž musejí přesně uvádět druh hnojiva, které bude použito (např. statková hnojiva, odpadní produkty, chemická hnojiva), a obsahovat situační náčrt umístění jednotlivých polí. Tyto plány musejí být aktualizovány nejpozději sedm dní po provedení jakékoliv změny v zemědělských postupech, aby se zajistil soulad plánů a skutečných zemědělských postupů. Evidence hnojení musí být každoročně předkládána příslušnému orgánu. Tyto předpisy musejí být stanoveny ve vládních nařízeních;
c)
každá farma zabývající se chovem skotu musí spolu s každoroční žádostí předložit evidenci hnojení a akceptovat, že u ní může být provedena namátková kontrola;
d)
za účelem správného hnojení bude každý chovatel skotu, kterému se povolí odchylka, provádět periodické analýzy dusíku a fosforu v půdě (nejméně každé tři roky na 5 ha půdy);
e)
statková hnojiva se nebudou rozmetat na podzim před osevem trávy a po orbě budou pěstovány plodiny s vysokou spotřebou dusíku.
Článek 6
Pokryv půdy
1. Na 70 nebo více procentech plošné výměry vhodné pro použití statkových hnojiv v dotyčném podniku zabývajícím se chovem skotu se vyseje tráva, travní pokryvné meziplodiny nebo řepa a další plodiny, pod které se seje tráva s nízkým potenciálem vyluhování dusičnanů.
2. Travní pokryvné meziplodiny se nebudou zaorávat před 1. březnem, aby se zajistil stálý rostlinný pokryv orné oblasti, aby se podvázaly podzimní úniky dusičnanů do podorniční vrstvy půdy a aby se omezily zimní úniky.
3. Dočasné travinné porosty se budou orat na jaře.
4. Střídání plodin nezahrnuje žádné luštěniny nebo jiné plodiny, které vážou atmosférický dusík. To však neplatí pro jetel v travinných porostech s méně než 50 % jetele, ani pro ječmen/hrách, pod který se seje tráva.
Článek 7
Monitorování
1. Každoročně se aktualizují a předají Komisi dvě mapy zachycující v jednotlivých obcích Dánska procentuální podíl farem zabývajících se chovem skotu a zemědělské půdy, na které se vztahuje odchylka. Poprvé budou mapy předloženy v posledním čtvrtletí roku 2005.
2. V rámci národního monitorovacího programu pro zemědělská povodí, který zahrnuje přibližně 4 500 ha půdy, se vykonají šetření a průběžné rozbory živin. Referenční místa budou vybrána na písčitých a jílovitých půdách.
3. Šetření a průběžné rozbory živin poskytnou údaje o místním využívání půdy, střídání plodin a postupech na farmách zabývajících se chovem skotu. Tyto údaje se mohou použít pro modelové výpočty velikosti vyluhování dusičnanů z polí, na kterých se podle vědeckých zásad použije na hektar a za rok až 230 kg dusíku obsaženého ve statkových hnojivech.
4. Aby se prověřilo, zda odchylka neohrozí cíl národního akčního programu a směrnice, bude se udržovat síť odběrů vzorků z půdní vody, z řek a z mělké podzemní vody v místech určených jako monitorovací místa zemědělských povodí v souladu s národním monitorovacím programem, aby se zjistily údaje o obsahu dusičnanů ve vodě opouštějící kořenovou zónu a vtékající do systému podzemní vody.
Článek 8
Podávání zpráv
1. Výsledky monitorování se každý rok předají Komisi spolu se stručnou zprávou o postupech hodnocení (kontroly na úrovních farem zabývajících se chovem skotu) a o vývoji jakosti vody (na základě monitorování vyluhování z kořenové zóny, monitorování jakosti povrchové/podzemní vody a modelových výpočtů). Na základě prvotního posouzení budou první výsledky předány do října 2005, druhá zpráva do října 2006 a třetí zpráva do června 2008.
2. K takto dosaženým výsledkům přihlédne Komise při konečné nové žádosti dánských orgánů o povolení odchylky, jež bude posouzena podle postupu stanoveného v článku 9 směrnice 91/676/EHS.
Článek 9
Platnost
Tato odchylka se použije ode dne 2. srpna 2004. Její použitelnost končí dnem 31. července 2008.
Článek 10
Toto rozhodnutí je určeno Dánskému království.
V Bruselu dne 5. dubna 2005.
DECISIÓN DE LA COMISIÓN
de 5 de abril de 2005
relativa a una solicitud de exención de conformidad con el anexo III, punto 2, letra b), y con el artículo 9 de la Directiva 91/676/CEE del Consejo relativa a la protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos utilizados en la agricultura
[notificada con el número C(2005) 1032]
(El texto en lengua danesa es el único auténtico)
(2005/294/CE)
LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea,
Vista la Directiva 91/676/CEE del Consejo, de 12 de diciembre de 1991, relativa a la protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos utilizados en la agricultura (1) y, en particular, su anexo III, punto 2, letra b),
Considerando lo siguiente:
(1)
La cantidad de estiércol por hectárea que un Estado miembro tenga la intención de aplicar cada año distinta a la especificada en el anexo III, punto 2, y en el anexo III, letra a), de la Directiva 91/676/CEE tiene que fijarse de manera que no afecte a la realización de los objetivos indicados en el artículo 1 de la mencionada Directiva, y justificarse sobre la base de criterios objetivos tales como, en el caso que nos ocupa, ciclos de crecimiento largos y cultivos con elevada fijación de nitrógeno.
(2)
El 18 de noviembre de 2002 la Comisión adoptó la Decisión 2002/915/CE (2) relativa a una solicitud de exención de conformidad con el anexo III, punto 2, letra b), y con el artículo 9 de la Directiva 91/676/CEE. La exención era aplicable en el marco de los programas de acción daneses aprobados respecto al período 1999-2003, y fue válida hasta el 1 de agosto de 2004. En virtud de ella, se autorizaba la aplicación de estiércol con un contenido máximo de 230 kg de nitrógeno por hectárea y por año en determinadas explotaciones de ganado vacuno.
(3)
El 8 de enero de 2004, Dinamarca solicitó que la exención le fuera prorrogada. Esa solicitud se completó con documentos técnicos remitidos el 2 de febrero de 2004, el 2 de abril de 2004, el 23 de abril de 2004, el 14 de junio de 2004, el 2 de agosto de 2004, el 14 de septiembre de 2004 y el 4 de octubre de 2004.
(4)
La legislación danesa por la que se incorpora la Directiva 91/676/CEE puede considerarse conforme con la Directiva, y sus disposiciones se aplican también a la exención notificada.
(5)
En diciembre de 2003, Dinamarca finalizó la evaluación de su segundo plan de acción sobre el medio ambiente acuático, que puso de manifiesto la realización del objetivo de reducción de la lixiviación de los nitratos en un 48 % durante el período 1985-2003.
(6)
El acuerdo del Parlamento danés en torno al tercer plan de acción sobre el medio ambiente acuático para 2005-2015 establece el objetivo de seguir reduciendo la lixiviación de los nitratos un 13 % en 2005-2015 y de reducir el excedente de fosfato en un 50 %.
(7)
De conformidad con el artículo 5 de la Directiva 91/676/CEE, Dinamarca ha elaborado programas de acción que garantizan el cumplimiento del objetivo previsto en esa Directiva de conseguir que el contenido máximo de nitratos en las aguas subterráneas sea de 50 mg/l.
(8)
Los resultados del seguimiento y los controles indican que, en el período 2002-2003, estuvieron cubiertas por la exención prevista en la Decisión 2002/915/CE 1 845 explotaciones de ganado vacuno, 213 617 unidades de ganado y 123 068 ha, lo cual equivale, respectivamente, al 4 %, 11 % y 5 % del total en Dinamarca.
(9)
Cálculos de la lixiviación de los nitratos realizados sobre la base de inspecciones y análisis de los nutrientes en cuencas de captación agrícola, en los lugares de referencia ubicados en suelos arenosos y arcillosos, indican que entre 1999 y 2003 esa lixiviación se redujo un 42 % en los suelos limosos y un 52 % en los arenosos. En el período 2002-2003 se confirmó esa reducción.
(10)
Al analizar las tendencias de la concentración medida de nitratos en el agua que deja la zona radicular se observa que esta registra una disminución constante y que ahora se aproxima a los 50 mg/l, con una reducción anual de 3,1 mg/l en suelos limosos y de 6,1 mg/l en suelos arenosos. La concentración de nitratos en los cursos de agua de las cuencas de captación agrícola disminuyó un 29 % entre 1990 y 2003. En 2003, la concentración media de nitratos en las aguas subterráneas superiores fue inferior a 50 mg/l, tanto en suelos arenosos como limosos.
(11)
La Comisión, tras estudiar la solicitud de Dinamarca y, en particular, a la luz de la experiencia adquirida con la exención establecida en la Decisión 2002/915/CE, considera que la cantidad de estiércol prevista por Dinamarca (230 kg de nitrógeno por hectárea y por año) no va a afectar a la realización de los objetivos de la Directiva 91/676/CE si se cumplen unas condiciones estrictas.
(12)
La presente Decisión es aplicable en el contexto de los programas de acción daneses aprobados para el período 2004-2007.
(13)
La Decisión 2002/915/CE expiró el 1 de agosto de 2004. Habida cuenta de la experiencia adquirida con esa Decisión y con objeto de que los ganaderos considerados puedan seguir disfrutando de la exención, procede que la presente Decisión sea aplicable desde el 2 de agosto de 2004.
(14)
Las medidas previstas en la presente Decisión se ajustan al dictamen del Comité de nitratos creado en virtud del artículo 9 de la Directiva 91/676/CEE.
HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
Artículo 1
Queda aprobada la solicitud de Dinamarca presentada por carta de 8 de enero de 2004 en la que pedía a la Comisión que autorizase una exención de conformidad con el anexo III, punto 2, letra b), de la Directiva 91/676/CEE, a reserva del cumplimiento de las condiciones que figuran a continuación.
Artículo 2
Definiciones
A los efectos de la presente Decisión se entenderá por:
a)
«explotaciones de ganado vacuno», las explotaciones con más de 3 unidades de ganado, en las cuales al menos dos tercios de estas unidades sean de ganado vacuno;
b)
«prados», los prados permanentes o temporales («temporales» significa en general menos de cuatro años);
c)
«cultivos herbáceos intermedios», los cereales para ensilaje, el maíz para ensilaje o la cebada de primavera intercalados antes (maíz) o después de la cosecha con cultivos de hierba como cultivos intermedios al efecto de retener biológicamente el nitrógeno residual durante el invierno;
d)
«remolachas», las remolachas forrajeras.
Artículo 3
Ámbito de aplicación
La presente exención se aplicará, con carácter individual y en las condiciones establecidas en los artículos 4 a 6, a las explotaciones de ganado vacuno en las que la rotación de cultivos comprenda más del 70 % de cultivos con un consumo elevado de nitrógeno y ciclos de crecimiento largos.
Artículo 4
Autorización anual y compromiso
1. Los ganaderos presentarán cada año una solicitud de exención a las autoridades competentes.
2. Junto a la solicitud anual se comprometerán por escrito a cumplir las condiciones previstas en los artículos 5 y 6.
Artículo 5
Aplicación de estiércol y de otros abonos
La cantidad de estiércol aplicada cada año en las explotaciones de ganado vacuno, incluido el de los propios animales, no superará una cantidad de estiércol con 230 kg de nitrógeno, en las condiciones siguientes:
a)
la aportación total de nitrógeno tendrá en cuenta las necesidades de nutrientes del cultivo correspondiente y la contribución del suelo, fijándose el índice de fertilización en un porcentaje del 10 % por debajo del nivel económico óptimo;
b)
cada explotación de ganado vacuno tendrá que contar con un plan y una relación de fertilización; tendrá que entregarse a las autoridades como muy tarde el 1 de septiembre un plan en el que se describa la rotación de cultivos correspondiente al período comprendido entre el 1 de agosto y el 31 de marzo del año siguiente. Antes del 21 de abril, los planes correspondientes a la totalidad del período tendrán que completarse con información sobre la aplicación prevista de estiércol y abonos nitrogenados, y ponerse a disposición de las autoridades. En los planes de rotación tendrán que especificarse los prados, los cultivos herbáceos intermedios o las remolachas y otros cultivos intercalados con cultivos de hierba. Los planes de fertilización tendrán que incluir una estimación de las necesidades de aplicación de nitrógeno y fósforo, y la aplicación de nitrógeno se fijará en un 10 % por debajo del nivel económico óptimo. Tendrá que especificarse asimismo la naturaleza del abono que va a utilizarse (por ejemplo, estiércol, residuos, abono químico, etc.) e incluirse un bosquejo cartográfico en el que se localice cada campo. Los planes tendrán que revisarse a más tardar en un plazo de siete días tras cualquier modificación de las prácticas agrícolas, con el fin de garantizar la coherencia entre los planes y las prácticas agrícolas reales. Tendrá que presentarse cada año a la autoridad competente una relación de fertilización. Estas normas tendrán que incluirse en decretos;
c)
cada explotación de ganado vacuno tendrá que presentar junto a su solicitud anual la relación de fertilización, y aceptar someterse a controles aleatorios;
d)
cada ganadero a quien se conceda una exención con miras a una fertilización eficaz (al menos cada tres años/5 ha de tierras) realizará análisis periódicos del contenido de nitrógeno y fósforo del suelo;
e)
no se procederá a ninguna aplicación de estiércol en otoño antes del cultivo de hierba, y a la labor sucederá un cultivo con alto consumo de nitrógeno.
Artículo 6
Ocupación del suelo
1. Al menos un 70 % de la superficie disponible para la aplicación de estiércol en la explotación de ganado vacuno correspondiente se ocupará con prados, cultivos herbáceos intermedios o remolachas y con otros cultivos intercalados con cultivos de hierba con un bajo potencial de lixiviación de los nitratos.
2. Los cultivos herbáceos intermedios no se ararán antes del 1 de marzo para mantener de manera permanente una cubierta vegetal en las tierras de labor con el fin de compensar las pérdidas de nitratos del subsuelo en otoño y limitar las pérdidas invernales.
3. Los prados temporales se ararán en primavera.
4. En la rotación de cultivos no se incluirá ninguna leguminosa ni otras plantas que fijen el nitrógeno atmosférico. Esto, sin embargo, no se aplicará al trébol en los prados con menos de un 50 % de trébol ni a la cebada/guisantes intercalados con cultivos de hierba.
Artículo 7
Seguimiento
1. Se actualizarán cada año y se enviarán a la Comisión dos mapas en los que figure el porcentaje de explotaciones y el de suelo agrícola cubierto por la exención en cada municipio danés. Estos mapas se presentarán por primera vez durante el último trimestre de 2005.
2. Dentro del programa nacional de seguimiento de las cuencas de captación agrícola se efectuarán inspecciones y análisis continuos de los nutrientes en relación con aproximadamente 4 500 ha. Los lugares de referencia se elegirán sobre suelos arenosos y arcillosos.
3. Las inspecciones y análisis continuos de nutrientes proporcionarán datos sobre el uso local del suelo, las rotaciones de los cultivos y las prácticas en las explotaciones de ganado vacuno. Estos datos podrán servir para calcular, basándose en modelos, la importancia de la lixiviación de los nitratos en los suelos a los que se aplican hasta 230 kg de nitrógeno por hectárea y por año según principios científicos.
4. Para probar que la exención no va a afectar al cumplimiento del objetivo perseguido por el programa de acción nacional y por la Directiva, se mantendrá una red de muestreos de la humedad del suelo, los cursos de agua y las aguas subterráneas poco profundas que constituyan los puntos de control de las cuencas de captación agrícola dentro del programa nacional de control al efecto de proporcionar información sobre el contenido de nitratos de las aguas que dejan la zona radicular para entrar en las aguas subterráneas.
Artículo 8
Presentación de informes
1. Los resultados de los controles se notificarán cada año a la Comisión, junto con un informe de síntesis sobre las prácticas de evaluación (controles de las explotaciones) y sobre la evolución de la calidad de las aguas (basándose en el control de la lixiviación a partir de la zona radicular, en la calidad de las aguas superficiales/subterráneas y en cálculos realizados a partir de modelos). Sobre la base de una evaluación inicial, los primeros resultados se comunicarán antes de octubre de 2005, el segundo informe, antes de octubre de 2006 y el tercero, antes de junio de 2008.
2. La Comisión tendrá en cuenta los resultados obtenidos en relación con una posible nueva solicitud de exención por parte de las autoridades danesas, que se evaluaría en el marco del procedimiento del artículo 9 de la Directiva 91/676/CEE.
Artículo 9
Validez
La presente exención será aplicable a partir del 2 de agosto de 2004. Expirará el 31 de julio de 2008.
Artículo 10
El destinatario de la presente Decisión será el Reino de Dinamarca.
Hecho en Bruselas, el 5 de abril de 2005.