NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1910/2006
ze dne 19. prosince 2006
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu systémů televizních kamer pocházejících z Japonska po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“) (1), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Platná opatření
(1)
Nařízením (ES) č. 1015/94 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu systémů televizních kamer pocházejících z Japonska (dále jen „původní šetření“).
(2)
V září 2000 Rada nařízením (ES) č. 2042/2000 (3) potvrdila konečná antidumpingová cla uložená nařízením (ES) č. 1015/94 podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí přezkumné šetření“).
1.2. Žádost o přezkum
(3)
Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím skončení platnosti antidumpingových opatření týkajících se systémů televizních kamer pocházejících z Japonska (4) obdržela Komise dne 28. června 2005 žádost o přezkum těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(4)
Žádost podala společnost Grass Valley Nederland BV, výrobce ve Společenství představující více než 60 % celkové výroby systémů televizních kamer ve Společenství (dále jen „žadatel“). Grass Valley je společností, která vznikla po akvizici společnosti Philips Digital Video Systems společností Thomson Multimedia, vlastníkem Thomson Broadcast Systems. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti byla odůvodněna tím, že skončení platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Společenství.
(5)
Komise po konzultacích s poradním výborem konstatovala, že existují dostatečné důvody pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení, a přezkum zahájila dne 29. září 2005 (5).
1.3. Souběžné šetření
(6)
Dne 18. května 2006 Komise zahájila nové antidumpingové řízení týkající se dovozu některých kamerových systémů pocházejících z Japonska a prozatímní přezkum antidumpingových opatření týkajících se dovozu systémů televizních kamer pocházejících z Japonska (6). Nové antidumpingové řízení se týká systémů televizních kamer, na něž se vztahují platná opatření uvedená v 2. bodu odůvodnění. Pokud se dospěje k závěru, že na některé kamerové systémy pocházející z Japonska je třeba uložit opatření, která se tudíž budou týkat systémů televizních kamer, na něž se vztahují opatření podle tohoto nařízení, pak opatření uložená tímto nařízením již nebudou vhodná, a proto bude třeba je pozměnit nebo zrušit.
1.4. Stávající šetření
1.4.1. Postup
(7)
Komise oficiálně oznámila vyvážejícím výrobcům, uživatelům/dovozcům, výrobcům surovin, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, zástupcům vyvážející země a výrobcům ve Společenství zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.
(8)
Žádajícímu výrobci ve Společenství, dvěma jiným známým výrobcům ve Společenství, dvaceti pěti uživatelům, devíti výrobcům surovin a pěti známým vyvážejícím výrobcům v Japonsku byly zaslány dotazníky. Odpověď na dotazník zaslal jeden výrobce ve Společenství, jeden japonský vyvážející výrobce a společnost ve Společenství, která je s ním ve spojení, čtyři uživatelé/dovozci a jeden výrobce surovin.
(9)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné pro své šetření, a provedla inspekce na místě v provozovnách těchto společností:
Výrobce ve Společenství:
-
Grass Valley Netherlands BV, Breda (Nizozemsko)
Ostatní výrobci ve Společenství:
-
Ikegami Electronics (Europe) GmbH - UK Branch, Sunbury on Thames (Spojené království)
Výrobce ve vyvážející zemi:
-
Ikegami Tsushinki Co., Ltd, Tokyo.
(10)
Analýza se zaměřuje zejména na standardní systémy televizních kamer, jelikož ty představují velkou většinu výrobků, na něž se opatření vztahují. Poznamenává se rovněž, že systémy televizních kamer s vysokým rozlišením s podobnou výkonností a jakostí jako standardní systémy televizních kamer, které mají poměr šumu 62 dB (proto se na ně vztahují stávající opatření), mohou prezentovat poměr šumu méně než 55 dB, opatřením by tudíž nepodléhaly. To potvrdilo rovněž výrobní odvětví Společenství. Jedna zúčastněná strana, která v současném šetření nespolupracovala, požadovala, aby byla definice výrobku v rámci tohoto přezkumu upravena podle definice používané v novém šetření podle 6. bodu odůvodnění. Tento přezkum však nemůže definici výrobku změnit, protože se omezuje na rozhodnutí, zda budou platná opatření zachována nebo zrušena. Tato námitka tedy musela být zamítnuta.
1.4.2. Období šetření
(11)
Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. října 2004 do 30. září 2005 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání tendencí relevantních pro posouzení toho, nakolik je přetrvávání nebo obnovení újmy pravděpodobné, zahrnovalo období od 1. ledna 2002 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“ nebo „období šetření újmy“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(12)
Dotčený výrobek je stejný jako v původních šetřeních, která vedla k uložení opatření, jež jsou v současné době v platnosti, tj. systémy televizních kamer.
(13)
Jak je uvedeno v nařízení č. 1015/94, systémy televizních kamer mohou sestávat z kombinace následujících součástí, dovezených buď společně, nebo odděleně:
a)
hlava kamery se třemi či více senzory (snímací zařízení se zdvojeným nábojem s rozměrem 12 mm nebo více), každý s více než 400 000 pixely, které lze připojit na zadní adaptér a které mají poměr šumu minimálně 55 dB při obvyklém zesílení, buď jako jeden kus s hlavou kamery a adaptérem ve stejném pouzdře, nebo odděleně;
b)
hledáček (diagonála minimálně 38 mm);
c)
základní stanice nebo ovládací jednotka kamery (CCU), spojená s kamerou kabelem;
d)
provozní ovládací panel (OCP) pro ovládání jednotlivých kamer (tj. pro přizpůsobení barev, otevření objektivu nebo irisové clonky);
e)
hlavní ovládací panel (MCP) nebo hlavní jednotka seřízení (MSU) s vybranými parametry kamery pro přehled a seřízení několika kamer na dálku.
(14)
Výrobky, jichž se tento přezkum týká, jsou v současnosti zařazeny do kódů KN ex 8525 30 90, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8529 90 81, ex 8529 90 95, ex 8543 89 97, ex 8528 21 14, ex 8528 21 16 a ex 8528 21 90.
(15)
Nařízení se netýká těchto výrobků:
a)
objektivy;
b)
videorekordéry;
c)
hlavy kamer s nahrávací jednotkou ve stejném neoddělitelném pouzdře;
d)
profesionální kamery, které nelze používat pro účely vysílání;
e)
profesionální kamery uvedené v seznamu v příloze.
2.2. Obdobný výrobek
(16)
Stejně jako bylo zjištěno v předchozích šetřeních uvedených v 1. a 2. bodu odůvodnění, i stávající šetření potvrdilo, že dotčený výrobek vyráběný japonskými vyvážejícími výrobci a prodávaný na japonském trhu a ve Společenství a výrobek vyráběný a prodávaný žádajícím výrobcem ve Společenství na trhu Společenství používají stejnou základní technologii a oba splňují celosvětově použitelné průmyslové normy. Tyto výrobky mají rovněž stejné funkce a použití, dále mají podobné fyzické a technické vlastnosti, jsou zaměnitelné a navzájem si konkurují. Tyto výrobky jsou proto obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
3.1. Úvodní poznámky
(17)
Stejně jako v předchozím přezkumném šetření byla úroveň spolupráce japonských vyvážejících výrobců v tomto řízení obzvláště nízká. Spolupracoval pouze jeden výrobce z pěti. Ze zbývajících čtyř výrobců, jež byli Komisi známi, nikdo neposkytl odpověď na dotazník, ačkoli podle dostupných skutečností, a zejména databáze, kterou Komise spravuje podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“), nejméně tři z nich v průběhu období šetření pravděpodobně vyváželi systémy televizních kamer do Společenství.
(18)
Spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce, který však dotčený výrobek do Společenství nevyváží. Vzhledem k nízké úrovni spolupráce nebylo možno získat žádné spolehlivé údaje o dovozu dotčeného výrobku do Společenství v průběhu období šetření přímo od vyvážejících výrobců. V souladu s předchozími zjištěními se mimoto zdálo, že dostupné statistické informace Eurostatu nejsou spolehlivé, jelikož kódy KN, do nichž lze dotčený výrobek zařadit, evidují rovněž dovozy jiných výrobků, aniž by je bylo možno rozlišit. Proto informace Eurostatu rovněž nemohly být použity ke zjištění, zda se uskutečnily dovozy systémů televizních kamer z Japonska, v jakém množství a hodnotě. Za těchto okolností Komise v souladu s článkem 18 základního nařízení použila dostupné údaje, tj. informace uvedené v databázi podle čl. 14 odst. 6 a v žádosti o zahájení přezkumu. Na tomto základě byl nejlépe odhadnut objem a hodnota systémů televizních kamer pocházejících z Japonska, které byly v posuzovaném období dovezeny do Společenství.
3.2. Dumping dovozů během období šetření
(19)
Vzhledem k nedostatečné spolupráci/nespolupráci vyvážejících výrobců v Japonsku a skutečnosti, že jediný spolupracující vyvážející výrobce v Japonsku dotčený výrobek do Společenství v období šetření nevyvážel, si Komise v souladu s článkem 18 základního nařízení informace týkající se přetrvávání dumpingu vyžádala z jiných zdrojů, zejména z informací poskytnutých žadatelem a uvedených v databázi podle čl. 14 odst. 6.
(20)
Z údajů v databázi podle čl. 14 odst. 6 vyplývá, že se v období šetření uskutečnily významné dovozy dotčeného výrobku, zejména přibližně 10 hlav televizních kamer, což je základní a nejcennější část systému. Připomíná se, že vzhledem k nízké úrovni spolupráce a skutečnosti, že jediný spolupracující vývozce dotčený výrobek do Společenství v období šetření nevyvážel, nebylo možno pro dotčený výrobek provést žádný formální výpočet dumpingu.
(21)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise v souladu s článkem 18 základního nařízení musela spolehnout na dostupné údaje, tj. důkazy poskytnuté v žádosti žadatele, které prokazovaly, že výše dumpingu u dvou modelů dotčeného výrobku je po zaplacení cla značná a u jednoho modelu dosahuje více než 10 %.
(22)
Z dostupných důkazů se zdá, že je pravděpodobné přetrvávání dumpingového chování japonských vyvážejících výrobců.
3.3. Vývoj dovozů v případě, že opatření budou zrušena
3.3.1. Předběžné poznámky
(23)
Celosvětoví výrobci systémů televizních kamer se nacházejí pouze v Japonsku a v EU. Celosvětový prodej je proto rozdělen mezi tyto výrobce. Ve Společenství existují nejméně dva známí výrobci (z nichž jeden je ve spojení s japonskými vyvážejícími výrobci), kteří vyrábějí pro trh Společenství. Existuje pět známých japonských vyvážejících výrobců, kteří vyrábějí a prodávají dotčený výrobek na celém světě.
(24)
Připomíná se, že opatření byla v platnosti od roku 1994. V roce 1999 však Komise dospěla k závěru, že vyvážející výrobci opatření absorbovali, a proto se rozhodla antidumpingová cla pro dotčené vyvážející výrobce zvýšit na velmi vysokou úroveň (až 200,3 %). V roce 2000 z přezkumu před pozbytím platnosti vyplynulo, že by se opatření vzhledem k pravděpodobnému přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy měla prodloužit o dalších pět let.
3.3.2. Vztah mezi cenami ve Společenství a ve vyvážející zemi
(25)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany vyvážejících výrobců byly jediným dostupným zdrojem informací o cenách dotčeného výrobku v Japonsku údaje o prodeji poskytnuté jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem (Ikegami), informace získané od žadatele a informace v žádosti o toto šetření.
(26)
Jak bylo uvedeno v 20. bodu odůvodnění, hlavy televizních kamer jsou hlavní a nejcennější součástí systémů televizních kamer, proto se považovalo za vhodné posoudit vztah mezi cenami v Japonsku a cenami ve Společenství na tomto základě.
(27)
Z údajů uvedených v žádosti a získaných během inspekcí na místě se zdá, že ceny účtované výrobci ve Společenství jsou vyšší než ceny, které převládají na domácím trhu v Japonsku.
(28)
Bylo však prokázáno, že navzdory této skutečnosti jsou japonské společnosti ochotny již dnes vyvážet do Společenství za ceny bez antidumpingových cel mnohem nižší, než jsou ceny převládající ve Společenství a na jejich domácím trhu. Totéž platí pro jejich vývozy do třetích zemí.
(29)
Na základě toho lze očekávat, že pokud by opatření pozbyla platnosti, dostávaly by se do Společenství dovozy za ceny, které by byly výrazně dumpingové a nižší než ceny ve Společenství, jelikož není žádný důvod domnívat se, že by japonští vyvážející výrobci v tomto případě své cenové chování změnili. Kromě toho vysoká úroveň cen na trhu Společenství představuje pro japonské vyvážející výrobce rovněž pobídku, aby část svého domácího prodeje přesunuli do EU.
(30)
Jelikož platná opatření jsou vysoká (v rozmezí od 52,7 do 200,3 %), japonští vyvážející výrobci by měli značný prostor pro manévrování při stanovování nových cen v případě, že by platnost opatření skončila a že by se rozhodli své vývozní ceny zvýšit. V každém případě, jak bylo uvedeno výše, by cenové podbízení vůči cenám Společenství trvalo i při jakémkoliv zvýšení cen, které by bylo nižší, než jsou platná opatření.
3.3.3. Vztah mezi vývozními cenami z Japonska do třetích zemí a cenami ve vyvážející zemi
(31)
Vzhledem k nízké úrovni spolupráce ze strany vyvážejících výrobců byla analýza vývozních cen z Japonska do třetích zemí v porovnání s cenami, za něž se výrobky prodávaly v Japonsku, provedena u jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce. V této souvislosti se vzala v úvahu velká většina prodejů do třetích zemí.
(32)
Za účelem řádného srovnání těchto cen byly provedeny úpravy, bylo-li to odůvodněné, s ohledem na obchodní úroveň, náklady na dopravu, pojištění a úvěry. Do srovnání byly zahrnuty všechny prvky systémů (nejen hlavy kamer), jelikož byly k dispozici podrobné údaje.
(33)
Srovnání prokázalo, že společnost prodávala třetím zemím za podstatně nižší ceny než na domácím trhu.
(34)
S ohledem na dostupné údaje lze usuzovat, že společnost prodává své výrobky třetím zemím velmi pravděpodobně za dumpingové ceny (přibližně 20 %). To potvrzují evidentní důkazy obsažené v žádosti, že vyvážející výrobci prodávají ostatním třetím zemím za výrazně dumpingové ceny.
(35)
Nejsou k dispozici žádné důkazy, které by naznačovaly, že ostatní japonští vyvážející výrobci nesledují stejnou cenovou politiku a neprodávají výrobky třetím zemím za pravděpodobně dumpingové ceny.
(36)
Takto se dospělo k závěru, že japonští vyvážející výrobci prodávali výrobky na vývoz do třetích zemí za ceny významně nižší, než jsou ceny na jejich domácím trhu, že tyto vývozní ceny byly během období šetření nejspíše dumpingové a že neexistují žádné důkazy, že se toto jednání změní.
3.3.4. Vztah mezi vývozními cenami z Japonska do třetích zemí a úrovní cen ve Společenství
(37)
Podle dostupných skutečností, tj. žádosti a informací poskytnutých jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, jsou ceny, za něž vyvážející výrobci prodávají dotčený výrobek třetím zemím, mnohem nižší než ceny převažující ve Společenství. Rozdíl může v závislosti na trhu dosahovat až 220 %. Pokud by tedy opatření pozbyla platnosti, znamenalo by to pro japonské vyvážející výrobce významnou pobídku, aby přesměrovali část svých vývozů do třetích zemí na trh ve Společenství.
(38)
Poznamenává se rovněž, že Společenství je jedinou oblastí, v níž byla na dotčený výrobek uložena antidumpingová opatření. Neexistují žádné důkazy, že pokud by platnost opaření skončila, přijali by výrobci jinou cenovou politiku, než jakou uplatňují u dovozů do třetích zemí.
3.3.5. Nevyužité kapacity a zásoby
(39)
Žadatel uvedl, že vzhledem k povaze výrobku je kapacita flexibilní a že japonští vyvážející výrobci by mohli ve velmi krátké době rozšířit svou kapacitu. To potvrdila inspekce na místě u jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Japonsku.
(40)
Výrobní proces vyžaduje lidské zdroje, není však omezen konkrétním výrobním procesem nebo strojem. Jelikož výrobní linka je převážně manuální, postačuje ke zvýšení kapacity zvýšit počet směn a zaměstnaných pracovníků. Nejdůležitější překážkou zvýšení kapacity je doba potřebná k zaškolení nových zaměstnanců, pokud jde o montáž a výrobu televizních kamer. Jedinou možnou překážkou v souvislosti se strojním zařízením, jež by v případě zvýšení výroby vyžadovalo vysoké investice, je stroj vyrábějící optický blok. Nebyly však shledány žádné důkazy, že by to vzhledem k současné výši produkce bylo limitujícím činitelem možného zvýšení výrobní kapacity. Jelikož společnost nevyužívala plně všechny možné směny, usuzuje se, že by se výrobní kapacita mohla rychle a podstatně zvýšit. Kromě toho nebyly předloženy důkazy, že by náklady související se zvýšením kapacity byly vysoké s ohledem na hodnotu dotčeného výrobku.
(41)
Toto zvýšení může být velmi výrazné, a to vzhledem k nízké ceně „vstupného“, které by museli japonští vyvážející výrobci zaplatit, aby mohli ve Společenství prodávat větší množství (existující distribuční kanály a nízké investice do zvýšení kapacity).
(42)
S ohledem na výše uvedené skutečnosti a vzhledem k tomu, že neexistují důkazy prokazující, že tato situace není stejná u všech ostatních vyvážejících výrobců, lze vyvodit závěr, že je pravděpodobné, že by se výrobní kapacita mohla v krátké době podstatně zvýšit, pokud by to výrobci v Japonsku potřebovali.
(43)
Na základě výše uvedených skutečností lze dospět k závěru, že je v případě pozbytí platnosti opatření pravděpodobné, že se dovozy do ES zvýší. To je nutno posoudit s ohledem na lákavé ceny ve Společenství v porovnání s třetími zeměmi (jak bylo zmíněno výše), již existující distribuční kanály a skutečnosti, že by kapacitu bylo možno zvýšit s poměrně nízkými náklady (zaškolení nových odborných pracovníků).
3.4. Závěr
(44)
S ohledem na výše popsané zvláštnosti trhu, tj. že ceny ve Společenství jsou vyšší než ve třetích zemích a na japonském domácím trhu a že existují silné pobídky pro přesměrování části prodeje na trh Společenství pravděpodobně za nízké ceny s cílem znovu získat ztracené podíly na trhu. Jelikož výrobní kapacitu lze snadno rozšířit, je velmi pravděpodobné, že by se dovozy dotčeného výrobku znovu uskutečňovaly ve významném množství. Poněvadž neexistují důkazy, že by v případě pozbytí platnosti opatření japonští vyvážející výrobci změnili své cenové chování a zvýšili ceny, je rovněž velmi pravděpodobné, že by se tyto vyšší dovozy uskutečňovaly za dumpingové ceny.
(45)
Proto se vyvozuje závěr, že u dotčeného výrobku je v případě pozbytí platnosti opatření pravděpodobné obnovení dumpingu japonskými vyvážejícími výrobci, a proto by se platná opatření měla zachovat.
4. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
(46)
V roce 2001 byla společnost Philips Digital Video Systems (dále jen „Philips DVS“) převzata společností Thomson Multimedia, vlastníkem Thomson Broadcast Systems (dále jen „TBS“), jiným výrobcem systémů televizních kamer ve Společenství, a ze sloučeného subjektu Philips DVS/TBS se stala společnost Grass Valley Nederland B.V., která je žadatelem.
(47)
Jeden vyvážející výrobce uvedl, že již pět let jsou prakticky všechny systémy televizních kamer, které jsou prodávány společností ve Společenství, která je s ním ve spojení, vyráběny touto společností ve Společenství. Dále uvedl, že jelikož tento výrobní závod nezásobuje pouze trh ES, ale celý svět, jakékoliv rozhodnutí týkající se existujících antidumpingových cel se ho pravděpodobně nedotkne.
(48)
Jelikož tento vyvážející výrobce neposkytl žádné další informace, zejména odpověď na dotazník určený pro ostatní výrobce ve Společenství, nebylo možno podrobně prověřit přesnou povahu jeho činností, včetně těch ve Společenství.
(49)
Jiný hospodářský subjekt vyrábějící systémy televizních kamer ve Společenství, který je ve spojení s japonským vyvážejícím výrobcem, při tomto šetření spolupracoval a se stávajícími opatřeními nesouhlasil. Tento hospodářský subjekt uvedl, že se dovozy systémů televizních kamer z Japonska uskutečňovaly pouze sporadicky a s cílem doplnit jeho operace v ES. Inspekce na místě odhalila, že v těchto zařízeních ve Společenství se montuje pouze jeden konkrétní model, přičemž součásti pocházejí z Japonska a ze Společenství, ačkoliv v době konání inspekce se neuskutečňovala žádná výroba bloku CCD (zařízení se zdvojeným nábojem), nejdůležitější součásti hlavy kamery. Šetření navíc ukázalo, že neexistují žádné jiné důvody pro výrobu tohoto modelu ve Společenství vyjma existence opatření, jež byla na systémy televizních kamer uložena.
(50)
Toto šetření v každém případě potvrdilo, že žadatel představuje více než 60 % výroby systémů televizních kamer ve Společenství. Představuje proto výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení a dále se na něj odkazuje jako na „výrobní odvětví Společenství“.
5. SITUACE NA TRHU SPOLEČENSTVÍ
5.1. Předběžné poznámky
(51)
Z důvodů, které byly vysvětleny v 19. a 20. bodu odůvodnění, byla analýza týkající se situace na trhu Společenství založena na shromážděných údajích o hlavách televizních kamer.
(52)
Jak bylo zmíněno výše, nebylo možno získat údaje od jednoho japonského vyvážejícího výrobce, který údajně má výrobní zařízení na trhu Společenství. Jak bylo uvedeno výše, japonští výrobci, kteří skutečně vyváželi dotčený výrobek do Společenství, nespolupracovali. Proto, zejména co se týká spotřeby, použila Komise v souladu s článkem 18 základního nařízení dostupné údaje.
(53)
Jelikož údaje o prodeji a výrobě byly k dispozici pouze od jedné či dvou zúčastněných stran, považuje se vzhledem k obchodní citlivosti těchto údajů za vhodné absolutní údaje nezveřejnit. Tyto údaje proto byly nahrazeny symbolem „-“ s uvedením indexů.
5.1.1. Spotřeba na trhu Společenství
(54)
Zřejmá spotřeba hlav televizních kamer ve Společenství byla posouzena na základě objemu prodeje ve Společenství, jak jej poskytlo výrobní odvětví Společenství, objemu prodeje společnosti Ikegami Electronics (Europe) GmbH, statistik dovozu hlav televizních kamer z Japonska získaných z databáze podle čl. 14 odst. 6 a na základě údajů o nákupu, které poskytl jeden uživatel televizních kamer. Jelikož jeden japonský vyvážející výrobce, který údajně rovněž vyrábí systémy televizních kamer ve Společenství, nespolupracoval, je pravděpodobné, že je spotřeba Společenství mírně podhodnocena, ačkoliv celkové tendence a vyvozené závěry by se významně nezměnily.
Tabulka 1
Spotřeba hlav televizních kamer ve Společenství
2002
2003
2004
OŠ
Jednotky
-
-
-
-
Index
100
104
123
103
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník a databáze podle čl. 14 odst. 6
(55)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření se spotřeba Společenství zvýšila o 3 %. K významnému nárůstu došlo v roce 2004, kdy dovozy dosáhly vyšší úrovně. V období šetření se spotřeba Společenství v porovnání s rokem 2004 snížila o přibližně 15 %.
5.1.2. Stávající dovozy z dotčené země
i) Objem dovozu a podíl dotčených dovozů na trhu v období šetření
(56)
V průběhu posuzovaného období byl objem dovozu hlav televizních kamer z Japonska poměrně nízký. V období od roku 2002 do roku 2004 se však zvýšil téměř desetinásobně a dosáhl přibližně 30 jednotek. V období šetření se dovozy v porovnání s rokem 2004 snížily, zůstaly však významně vyšší než v roce 2002. Celkově se v průběhu posuzovaného období dovoz zvýšil téměř trojnásobně. Výrobní odvětví Společenství namítalo, že objem dovozů byl podhodnocen, neboť na základě jeho informací o trhu byly dodávky do ES ze strany japonských výrobců podstatně větší, než co mohly tyto společnosti údajně vyrobit ve Společenství. Dále byla vznesena námitka, že opatření byla pravděpodobně obcházena prostřednictvím dovozu částí kamer. Tato informace se však neshodovala se závěry šetření, tj. s výsledky inspekcí na místě a s informacemi od nezávislých uživatelů. Úkolem tohoto přezkumu navíc není zjistit, zda jsou platná opatření obcházena, ačkoli se připouští, že praktiky obcházení mohou mít dopad na situaci výrobního odvětví Společenství.
(57)
Podíl dovozů na trhu se trvale zvyšoval až do roku 2004, kdy dovoz dosáhl nejvyšší úrovně. Navzdory významnému poklesu v období šetření (na méně než polovinu úrovně z roku 2004) dovozy nicméně svůj podíl na trhu během posuzovaného období zvýšily.
Tabulka 2
Dovoz hlav televizních kamer z Japonska a podíl na trhu
2002
2003
2004
OŠ
Objem dovozu
-
-
-
-
Index
100
167
1 000
300
Podíl na trhu
-
-
-
-
Index
100
161
816
291
Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník a databáze podle čl. 14 odst. 6
ii) Vývoj cen a cenové chování u dovozů dotčeného výrobku
(58)
V důsledku nedostatečné spolupráce nebyly k dispozici spolehlivé údaje o výši dovozních cen hlav televizních kamer. Japonští vyvážející výrobci uskutečňovali prodej dotčeného výrobku výhradně dovozcům ve Společenství, s nimiž byli ve spojení. Proto jsou úrovně cen dostupné v databázi podle čl. 14 odst. 6 cenami mezi stranami ve spojení, a nelze je tudíž považovat za spolehlivé. Tak je tomu zejména proto, že kvůli platným opatřením se společnosti mohou rozhodnout, že zisk přidělí subjektům ve Společenství.
(59)
Ohledně vývoje cen a cenového chování dovozů dotčeného výrobku nebylo tedy možno dospět k žádnému závěru.
5.1.3. Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství
(60)
Pro přehlednost se uvádí, že výrobní odvětví Společenství poskytlo v odpovědi na dotazník spíše informace o systémech televizních kamer než pouze o hlavách kamer. To se nepovažovalo za problém, jelikož každý systém televizní kamery obvykle zahrnuje hlavu kamery. Proto se za účelem přezkumu tendencí vzhledem k nedostupnosti podrobnějších informací o činnostech japonských vyvážejících výrobců ve Společenství hospodářská situace výrobního odvětví Společenství posuzovala na základě údajů o systémech televizních kamer.
i) Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity
(61)
Celková výroba systémů televizních kamer výrobním odvětvím Společenství se v posuzovaném období mírně zvýšila. Po poklesu o 8 % v roce 2003 výroba v roce 2004 významně vzrostla přibližně o 35 %. V průběhu období šetření se však v porovnání s rokem 2004 snížila o zhruba 16 %, i když na úroveň, která oproti roku 2002 představovala nárůst o 5 %.
Tabulka 4
Objem výroby
2002
2003
2004
IP
Výroba
-
-
-
-
Index
100
92
124
105
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
(62)
Až do roku 2004 byla výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství stálá. V období šetření však došlo k poklesu o 14 % po reorganizaci společnosti, která společnosti umožnila přizpůsobit výrobní kapacitu stávající poptávce. Jak je popsáno níže, toto snížení kapacity bylo mezi rokem 2004 a obdobím šetření doprovázeno stabilními mírami využití kapacity.
(63)
S vyšší výrobou a přizpůsobením výrobní kapacity se využití kapacity v posuzovaném období zvýšilo. Celkově míra využití kapacity sledovala obdobné tendence jako v případě výroby, tj. v období mezi rokem 2002 a 2004 vzrostla, přičemž nejnižší hodnoty dosáhla v roce 2003. V období šetření bylo využití kapacity v porovnání s rokem 2004 stálé, bylo však stále ještě o 20 % vyšší než v roce 2002.
Tabulka 5
Výrobní kapacita a využití kapacity
2002
2003
2004
OŠ
Výrobní kapacita
-
-
-
-
Index
100
100
100
86
Využití kapacity
-
-
-
-
Index
100
92
124
122
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
ii) Zásoby
(64)
V roce 2003 se zásoby výrazně snížily (- 17 %), v následujícím roce však vzrostly, zůstaly však o 11 % pod úrovní z roku 2002. Neobvyklé zvýšení zásob v období šetření vysvětluje skutečnost, že období šetření skončilo před koncem finančního roku, kdy ještě zbývalo vyřídit řadu objednávek.
Tabulka 6
Objem zásob
2002
2003
2004
OŠ
Zásoby
-
-
-
-
Index
100
83
89
172
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
iii) Objem prodeje, ceny a podíl na trhu
(65)
Prodej výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se mezi roky 2002 a 2004 zvýšil o 10 %, aniž by však odpovídal zvýšení spotřeby Společenství, která ve stejném období vzrostla o 23 %. To v posuzovaném období vedlo k celkovému poklesu podílu výrobního odvětví Společenství na trhu o více než 20 procentních bodů ve prospěch dovozů z Japonska a ostatních subjektů ve Společenství. V období šetření prodej ve srovnání s rokem 2004 výrazně poklesl, což vedlo k dalšímu úbytku podílu výrobního odvětví Společenství na trhu.
(66)
Je však nutno podotknout, že zaznamenané údaje a tendence, pokud jde o podíl výrobního odvětví Společenství na trhu, se musely zakládat na dostupných údajích zejména proto, že jediný další výrobce ve Společenství údaje o svém prodeji a výrobě neposkytl.
(67)
Co se týká průměrných prodejních cen, v průběhu posuzovaného období se tyto ceny snížily o 3 %, ačkoliv v období mezi rokem 2002 a 2003 došlo k nárůstu o 7 %. Avšak za poměrně malým poklesem cen v posuzovaném období se skrývá změna sortimentní skladby, jelikož výrobní odvětví Společenství zavedlo nové výrobky s lepším (a nákladnějším) provedením.
Tabulka 7
Objem prodeje, ceny a podíl na trhu
2002
2003
2004
OŠ
Objem prodeje (jedn.)
-
-
-
-
Index
100
103
110
79
Prům. ceny (EUR/jedn.)
-
-
-
-
Index
100
107
98
97
Podíl na trhu
-
-
-
-
Index
100
99
89
76
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
iv) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
(68)
V průběhu posuzovaného období zaměstnanost poklesla (o více než 24 %), což spolu se zvýšením výroby vedlo k výraznému nárůstu produktivity (37 %). Je nutno uvést, že zvýšení zaměstnanosti bylo doprovázeno zvýšením počtu pracovníků s dočasnými nebo pružnými smlouvami, což snížilo fixní náklady společnosti.
(69)
V průběhu posuzovaného období se výrobnímu odvětví Společenství podařilo významně snížit mzdové náklady (- 14 %). V důsledku toho výrobní odvětví Společenství mohlo snížit podíl mzdových nákladů na celkových výrobních nákladech o několik procentních bodů. To ukazuje jasný pokus výrobního odvětví Společenství o přizpůsobení výrobní struktury a snížení fixních nákladů.
Tabulka 8
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2002
2003
2004
OŠ
Zaměstnanost
-
-
-
-
Index
100
102
87
76
Produktivita (jednotky na pracovníka)
-
-
-
-
Index
100
90
142
137
Mzdové náklady (tis. EUR)
-
-
-
-
Index
100
97
103
86
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
v) Zisky
(70)
Je nutno uvést, že v období šetření při posledním přezkumu před pozbytím platnosti byla ziskovost výrobního odvětví Společenství dosud záporná, což vedlo k prodloužení tehdy platných antidumpingových opatření. Tato situace se nyní změnila a v období mezi rokem 2002 a 2004 výrobní odvětví Společenství vykazovalo kladné úrovně ziskovosti.
(71)
Ve skutečnosti se ziskovost výrobního odvětví Společenství až do roku 2004 zvyšovala, ačkoliv běžně se očekávají vyšší zisky (nad 10 %), aby výrobní odvětví mohlo držet krok s požadavky technického vývoje. Tedy ani v roce 2003 a 2004, kdy bylo ziskové rozpětí nejvyšší, nebyla tato výše postačující, aby zaručila, že výrobní odvětví Společenství může pokračovat v značných investicích do nového vývoje, jak se v tomto odvětví očekává.
(72)
V období šetření se ziskovost výrazně zhoršila a byly zaznamenány značné ztráty. To lze vysvětlit dvěma činiteli: na jedné straně způsobil významný pokles prodeje ve Společenství v průběhu období šetření zvýšení průměrných fixních nákladů s následnými nepříznivými účinky na ziskovost. Na druhé straně výrobní odvětví Společenství nebylo schopno do svých cen promítnout zvýšení nákladů na některé suroviny ani dodatečné výdaje na výzkum a vývoj a prodejní výdaje vyplývající ze širší sítě prodejních míst, jejichž cílem bylo poskytnout zákazníkům lepší služby. Je nutno rovněž uvést, že se (jak bylo popsáno v 67. bodu odůvodnění) za malým poklesem průměrných prodejních cen mezi rokem 2004 a obdobím šetření skrývá změna sortimentní skladby, jelikož výrobní odvětví Společenství zavedlo nové výrobky s lepším (a nákladnějším) provedením, nemohlo však úměrně tomu zvýšit ceny.
Tabulka 9
Ziskovost
2002
2003
2004
OŠ
Ziskovost (v %)
-
-
-
-
Index
100
176
251
- 321
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
vi) Investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál
(73)
Investice byly i nadále vysoké, ačkoliv v roce 2003 poklesly o 13 %. To se však v následujícím roce zlepšilo s téměř trojnásobným nárůstem, jehož příčinou byla restrukturalizace a zefektivnění výroby výrobního odvětví Společenství, jakož i trvale vysoké investice do výzkumu a vývoje, které jsou v tomto odvětví nezbytné.
(74)
Návratnost investic vyjádřená jako zisk (procentní podíl čisté účetní hodnoty investic) obecně sledovala stejnou tendenci jako výše uvedená ziskovost.
Tabulka 10
Investice a návratnost investic
2002
2003
2004
OŠ
Investice (v tis. EUR)
-
-
-
-
Index
100
87
237
148
Návratnost investic
-
-
-
-
Index
100
143
182
- 116
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
(75)
Nebylo zjištěno, že by se výrobní odvětví Společenství během posuzovaného období při získávání kapitálu setkalo s obtížemi.
vii) Peněžní tok
(76)
Peněžní tok se až do roku 2004 významně zvyšoval (39 %). Tento pozitivní trend naznačuje, že docházelo k zotavení výrobního odvětví Společenství. Je nutno poznamenat, že v roce 2004 peněžní tok představoval pouze okolo 10 % celkového prodeje uskutečněného ve Společenství, což nelze považovat za příliš vysokou hodnotu. V průběhu období šetření však byl peněžní tok značně postižen zápornou úrovní ziskovosti.
Tabulka 11
Peněžní tok
2002
2003
2004
OŠ
Peněžní tok (tis. EUR)
-
-
-
-
Index
100
99
139
-70
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
viii) Růst
(77)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření spotřeba Společenství vzrostla o 3 %, zatímco objem prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství poklesl o 21 %. Výrobní odvětví Společenství přišlo o více než 20 procentních bodů svého podílu na trhu, zatímco dumpingové dovozy a ostatní výrobci ve Společenství své podíly zvýšili.
(78)
V posledních letech byl pro trh se systémy televizních kamer charakteristický přechod od standardních systémů televizních kamer k systémům s vysokým rozlišením. Očekává se, že se tato tendence bude v budoucnu stupňovat. Přenos s vysokým rozlišením však dosud není obecně rozšířený, proto značný počet provozovatelů televizního vysílání (zejména menších nebo regionálních) kupuje i nadále standardní systémy televizních kamer, které lákají poměrně nízkými cenami. Výrobní odvětví Společenství nebylo schopno využít tohoto růstu na trhu, jak ukazuje jeho úbytek podílu na trhu.
(79)
Výroba a prodej standardních systémů televizních kamer představuje pro každého výrobce systémů televizních kamer i nadále významný prvek v neposlední řadě kvůli tomu, že vzhledem k vysoce kapitálově náročné povaze tohoto výrobního odvětví jsou fixní náklady přirozeně vysoké. Proto je i nadále důležité, aby výrobní odvětví Společenství využilo většího objemu prodeje standardních systémů televizních kamer, aby mohlo tyto fixní náklady rozložit.
ix) Velikost dumpingového rozpětí
(80)
Při analýze velikosti dumpingu je nutno vzít v úvahu skutečnost, že jsou v platnosti opatření, jež mají odstranit dumping působící újmu. Jak bylo uvedeno v 22. bodu odůvodnění, z dostupných informací vyplývá, že japonští vyvážející výrobci dále prodávají své výrobky do Společenství za dumpingové ceny. Zjištěné dumpingové rozpětí je významné a jeho dopad na situaci výrobního odvětví Společenství nelze považovat za zanedbatelný, zejména ve spojení s významným objemem, který by se mohl rovněž objevit.
x) Zotavení se z předchozího dumpingu
(81)
V posuzovaném období se situace výrobního odvětví Společenství do jisté míry zlepšila v důsledku prodloužení opatření v roce 2000 po předchozím přezkumu před pozbytím platnosti. Výše uvedené ukazatele však naznačují, že se výrobní odvětví Společenství dosud nachází v nestabilním a zranitelném stavu.
5.1.4. Účinky ostatních činitelů na situaci výrobního odvětví Společenství
i) Vývozní činnost výrobního odvětví Společenství
(82)
Šetření ukázalo, že se vývozní činnost výrobního odvětví Společenství vyvíjela takto:
Tabulka 12
Vývoz výrobního odvětví Společenství
2002
2003
2004
OŠ
Objem (jednotky)
-
-
-
-
Index
100
117
193
148
Hodnota (v tis. EUR)
-
-
-
-
Index
100
126
146
93
Prům. cena (EUR/jedn.)
-
-
-
-
Index
100
107
75
63
Zdroj: ověřená odpověď na dotazník
(83)
V období od roku 2002 do roku 2004 množství vyvezené výrobním odvětvím Společenství významně vzrostlo, v období šetření však pokleslo o více než 20 %. Úroveň prodeje v období šetření je však přesto téměř o 50 % vyšší než na počátku posuzovaného období. Tento celkově pozitivní trend byl doprovázen zesíleným poklesem průměrných cen, který vysvětluje silná konkurence s mimořádně nízkými cenami na trzích v třetích zemích (viz 35. bod odůvodnění).
(84)
Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Společenství v třetích zemích čelilo konkurenci s mimořádně nízkými cenami, zejména na nových trzích např. v Brazílii a Číně, a že aby bylo schopno zachovat si významnou úroveň výroby a prodeje, bylo nuceno své ceny pro třetí země výrazně snížit. To mělo samozřejmě nepříznivé důsledky na celkovou ziskovost.
ii) Ostatní výrobci ve Společenství
(85)
Jedním činitelem, který by mohl vysvětlit skutečnost, že se výrobní odvětví Společenství z hlediska své hospodářské situace dosud plně nezotavilo, s přihlédnutím zejména k úbytku podílu na trhu a záporné úrovni ziskovosti během období šetření, je zahájení činnosti některých japonských vyvážejících výrobců ve Společenství, kteří údajně rovněž vyrábějí systémy televizních kamer určené k prodeji na trhu Společenství. Ostatní výrobci ve Společenství v posuzovaném období skutečně získali značný podíl na trhu (viz 65. bod odůvodnění). Jelikož jeden japonský výrobce s údajnou výrobou ve Společenství nespolupracoval, nelze vyloučit, že jakékoliv zvýšení podílu této společnosti na trhu není výsledkem lepšího soutěžního jednání, ale pouze důsledkem přesunu dumpingového chování do Společenství tím, že se výrobek montuje ve Společenství, čímž se účinek opatření oslabuje.
(86)
V této souvislosti je nutno zmínit, že přinejmenším v jednom případě šetření nezjistilo žádný jiný důvod pro tuto činnost ve Společenství než existenci opatření a snahu vyhnout se jim (viz 49. bod odůvodnění).
5.1.5. Závěr o situaci výrobního odvětví Společenství
(87)
Současnou situaci výrobního odvětví Společenství je nutno posuzovat na základě zavedených opatření.
(88)
Prodej na trhu Společenství, objem výroby a míra využití kapacity se až do roku 2004 významně zvyšovaly. Ziskovost a produktivita se až do roku 2004 rovněž zlepšovala, zatímco mzdové náklady se snížily. Až do roku 2004 vykazovaly příznivé tendence rovněž peněžní tok, návratnost investic a zásoby.
(89)
V průběhu posuzovaného období se však podíl výrobního odvětví Společenství na trhu vyvíjel nepříznivě s úbytkem více než 20 procentních bodů. Od roku 2000 docházelo k nárůstu činnosti ostatních hospodářských subjektů ve Společenství, které údajně rovněž vyrábějí systémy televizních kamer. To spolu s dovozy z Japonska za dumpingové ceny výrobnímu odvětví Společenství zabránilo v tom, aby do svých prodejních cen promítlo vyšší náklady na výzkum a vývoj, výrobu a prodej systémů televizních kamer, což v období šetření vedlo k záporné ziskovosti.
(90)
Vývoz výrobního odvětví Společenství byl rovněž nepříznivě ovlivněn dumpingovými cenami na těchto trzích a výrobní odvětví bylo nuceno významně snížit (o více než 30 %) své průměrné ceny pro třetí země s následnými nepříznivými účinky na celkovou ziskovost výrobního odvětví Společenství. To je dobrým dokladem toho, jak by se trh s televizními kamerami ve Společenství mohl vyvíjet, pokud by opatření neexistovala.
(91)
Celkově lze vyvodit závěr, že se situace výrobního odvětví až do roku 2004 obecně zlepšovala, ale u některých ukazatelů (např. objem prodeje ve Společenství, ziskovost, návratnost investic a peněžní tok) došlo v průběhu období šetření k zvrácení příznivého vývoje. Proto lze učinit závěr, že se situace výrobního odvětví Společenství v porovnání s předchozím přezkumným šetřením zlepšila a ukázalo se, že výrobní odvětví je životaschopné a konkurenceschopné, jelikož výrazně snížilo své fixní náklady a zvýšilo produktivitu. Dosud však nebylo schopno se plně zotavit, je proto i nadále velmi nestabilní a zranitelné, jak lze vyvodit z vývoje v období šetření.
6. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
6.1. Dopad očekávaných účinků objemu a ceny na situaci výrobního odvětví Společenství v případě zrušení opatření
(92)
Připomíná se, že v 43. bodu odůvodnění byl vyvozen závěr, že skončení platnosti opatření by nejspíše vedlo k nárůstu dumpingových vývozů z Japonska do Společenství.
(93)
V souvislosti se zkoumáním pravděpodobného dopadu dalších dovozů za nízké ceny na situaci výrobního odvětví Společenství se uvádí, že by objevení se značného množství dumpingových dovozů okamžitě vyvolalo prudké stlačení cen na trhu Společenství, jelikož výrobní odvětví Společenství by se patrně nejprve pokusilo udržet si svůj podíl na trhu a úroveň výroby, jak bylo možno pozorovat v průběhu posuzovaného období s ohledem na prodej do třetích zemí. Pokud by k tomu došlo, pokles ziskovosti výrobního odvětví Společenství by byl značný a jeho finanční situace by se zhoršila.
(94)
Připomíná se, že na trhu se systémy televizních kamer závisí přežití výrobce rovněž na jeho schopnosti držet krok s novým technickým vývojem, tedy přiměřeně investovat do výzkumu a vývoje, moderních výrobních zařízení a do odborné přípravy pracovníků. Proto je nezbytné, aby výrobní odvětví Společenství dosáhlo určité úrovně ziskovosti, a to udržením prodejní ceny na úrovni, jež umožňuje tyto náklady uhradit. Je zřejmé, že podle scénáře zahrnujícího stlačení cen způsobené pravděpodobně dumpingovými dovozy z Japonska by jediný zbývající výrobce ve Společenství, který není ve spojení s japonskými vyvážejícími výrobci, utrpěl podstatnou újmu způsobenou dumpingovými dovozy a s největší pravděpodobností by vzhledem k velmi nízkým cenám uplatňovaným japonskými vyvážejícími výrobci při prodeji do třetích zemí zanikl.
(95)
Podle údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 se objem dumpingových dovozů do roku 2004 zvýšil více než trojnásobně a během posuzovaného období o více než 50 %. Jak bylo uvedeno výše, je pravděpodobné, že bez zavedení antidumpingových opatření by se na trh Společenství dostával vyšší objem za velmi nízké ceny, které by byly výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství.
(96)
Pokud by japonští vyvážející výrobci při vývozu do Společenství účtovali vývozní ceny na obdobné úrovni jako v případě třetích zemí, což lze rozumně očekávat, byly by takové ceny přibližně o 30 % nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Takové cenové chování spolu se schopností japonských vývozců dodávat na trh Společenství značná množství by se vší pravděpodobností stlačilo ceny na trhu Společenství s následnými nepříznivými účinky na hospodářské výsledky výrobního odvětví Společenství.
6.2. Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy
(97)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství.
7. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
7.1. Úvod
(98)
V souladu s článkem 21 základního nařízení se posuzovalo, zda by prodloužení stávajících antidumpingových opatření bylo v rozporu se zájmem Společenství jako celku. Stanovení zájmu Společenství bylo založeno na posouzení různých zájmů všech zúčastněných stran, tj. výrobního odvětví Společenství a ostatních výrobců ve Společenství, uživatelů posuzovaného výrobku a dodavatelů surovin.
(99)
Je nutno připomenout, že při předchozích šetřeních bylo zjištěno, že přijetí opatření a jejich následné prodloužení není v rozporu se zájmem Společenství. Toto šetření je druhým přezkumem před pozbytím platnosti, analyzuje tudíž situaci, kdy antidumpingová opatření jsou v platnosti již od roku 1994.
(100)
Proto se zkoumalo, zda navzdory pravděpodobnému přetrvávání nebo obnovení dumpingu a obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství opatření zachovat.
7.2. Zájem výrobního odvětví Společenství
(101)
Výrobní odvětví Společenství představuje jediný výrobce systémů televizních kamer, který není ve spojení s japonskými vyvážejícími výrobci. Bylo prokázáno, že výrobní odvětví Společenství je životaschopné a je schopno se přizpůsobit měnícím se podmínkám na trhu. To dokládá jeho úsilí o zefektivnění výroby, snížení nákladů a zvýšení produktivity, jakož i pokračující investice do výroby technicky vyspělejších výrobků.
(102)
Zlepšení jeho hospodářské situace v posuzovaném období naznačuje, že se výrobnímu odvětví Společenství podařilo zužitkovat prodloužení opatření a že byla obnovena účinná hospodářská soutěž. Navzdory zlepšení ziskovosti však výrobní odvětví Společenství dosud nedosáhlo výše zisku, která by se očekávala u tohoto typu technologického produktu. Jak však bylo popsáno výše, lze dospět k závěru, že bez pokračování antidumpingových opatření by se situace výrobního odvětví Společenství se vší pravděpodobností prudce zhoršila s jednoznačnou možností ukončení činnosti, jak bylo popsáno v 93. bodu odůvodnění. To by ohrozilo více než 100 pracovních míst přímo spojených s dotčeným výrobkem.
(103)
Výroba výrobků se špičkovou technologií jako systémů televizních kamer ve Společenství (a zejména výzkum a vývoj spojený s touto výrobou) má významné vedlejší účinky. Tak tomu je obzvláště v případě výroby bloku CCD, jelikož jeho součásti mají využití i v jiných oborech, jako jsou např. bezpečnostní systémy, lékařství, průmysl a telekomunikace. Existence výrobního odvětví Společenství, které vyrábí systémy televizních kamer, má navíc dopad na celé televizní odvětví, tj. od vývoje a výroby zařízení pro vysílání až po výrobu televizních sad a nahrávacích zařízení, avšak může mít vliv i na normy stanovené pro televizní odvětví Společenství. Proto se má za to, že pokud by toto odvětví špičkových technologií zaniklo, mělo by to nepříznivý vliv na televizní odvětví obecně.
(104)
Vzhledem k výše uvedenému se došlo k závěru, že je nezbytné prodloužit stávající opatření, aby byly odvráceny nepříznivé účinky dumpingových dovozů, které by mohly ohrozit existenci výrobního odvětví Společenství a následně i množství specializovaných pracovních míst.
7.3. Zájmy ostatních výrobců ve Společenství
(105)
Co se týká zájmů ostatních výrobců systémů televizních kamer ve Společenství, je nutno podotknout, že při šetření spolupracoval pouze jeden z nich. Tento výrobce, který je ve spojení s japonským vyvážejícím výrobcem, uvedl, že existence opatření pro něj znamenala konkurenční výhodu oproti ostatním japonským vyvážejícím výrobcům, jíž by se nechtěl vzdát.
(106)
Jelikož druhý údajný výrobce ve Společenství nespolupracoval, bylo nutno vyvodit závěr, že spolupracující výrobce ve Společenství nebude prodloužením opatření nepříznivě postižen. Po prodloužení platných opatření v roce 2000 se jeho investice ve Společenství skutečně zvýšily.
7.4. Zájmy uživatelů
(107)
Komise zaslala dotazníky rovněž dvaceti pěti uživatelům systémů televizních kamer. Při šetření spolupracovali pouze čtyři z nich. Těmito uživateli jsou společnosti s licencí na vysílání, které vysílají své vlastní programy s využitím vlastního zařízení. Nakupují přímo od výrobců systémů televizních kamer, ať už vyrobených ve Společenství nebo ve vyvážející zemi, a zastupují většinu uživatelů systémů televizních kamer.
(108)
Jeden uživatel uvedl, že v příštích pěti letech neplánuje nákup významného počtu systémů televizních kamer, proto neočekává, že by prodloužení opatření mělo na jeho podnikání nějaký účinek.
(109)
Jiný uživatel uvedl, že plánuje přejít na výrobky s vysokým rozlišením a že pokud by platnost opatření skončila, zvýšil by se počet dodavatelů ve Společenství, což by vedlo ke změnám cenotvorby a inovací výrobku. Uvedl rovněž, že změna dodavatele kamery není reálná, jelikož systémy televizních kamer nejsou obecně použitelnou položkou nebo komoditou.
(110)
Třetí uživatel uvedl, že je proti prodloužení antidumpingových opatření, jelikož to by vedlo k menší soutěži a menšímu počtu dostupných modelů. Mimoto tvrdil, že v krátké době není možné přejít od jednoho výrobce k druhému.
(111)
Čtvrtý uživatel uvedl, že nemůže předvídat dopad situace, v níž by opatření byla zachována.
(112)
Je nutno zmínit, že v současnosti jsou ve Společenství usazeni nejméně dva japonští výrobci, kteří nadále soutěží s výrobním odvětvím Společenství. Někteří uživatelé skutečně dále nakupují japonské systémy televizních kamer, ať už dovezené nebo vyrobené ve Společenství. Není proto možno vyvodit závěr, že platná antidumpingová opatření zcela vyloučila hospodářskou soutěž mezi jednotlivými dodavateli systémů televizních kamer. Je pravdou, že se dovoz systémů televizních kamer z Japonska od uložení antidumpingových opatření snížil, to je však důsledek toho, že japonští vyvážející výrobci nemohou prodávat výrobky do Společenství za nedumpingové ceny.
(113)
Co se týká možnosti změnit dodavatele systémů televizních kamer, je třeba podotknout, že cílem antidumpingových opatření není vynucení změny dodavatele systémů televizních kamer, ale nastolení rovných podmínek vyloučením nekalých obchodních praktik. Pokud by odvětví Společenství vyrábějící systémy televizních kamer v důsledku zrušení platných antidumpingových opatření zaniklo, vedlo by to nesporně k omezení hospodářské soutěže a k závislosti uživatelů systémů televizních kamer ve Společenství na japonské technice. Tento posledně uvedený aspekt je zvlášť důležitý, jelikož výrobci systémů televizních kamer mohou hrát důležitou roli při stanovování vysílacích norem v budoucnu. Společenství by bylo nepochybně v nevýhodné situaci, kdyby nemělo dostatečně silného výrobce tohoto výrobku.
(114)
V souladu s nálezy předchozích šetření bylo zjištěno, že systémy televizních kamer nejsou pro uživatele významnou nákladovou položkou, jelikož v poměru k výrobě vysílaných programů na ně připadá pouze malá část celkových nákladů. Systémy kamer, na něž se vztahují antidumpingová opatření, představují pouze část celkového zařízení, které vysílací společnost potřebuje. Obdobně, pokud se podíváme na celkové náklady vysílací společnosti, a nejen na zařízení, náklady na systémy televizních kamer, které podléhají antidumpingovým clům, představují ještě menší podíl, jelikož existují jiné důležitější náklady, např. na výrobu programů, zaměstnance, topení a osvětlení atd., které jsou mnohem vyšší než čisté náklady na systémy televizních kamer.
(115)
Obecně šetření dospělo k závěru, že účinky na uživatele jsou omezené v porovnání s velikostí celkového obratu vysílacích společností, tj. nákup systémů televizních kamer představuje méně než 0,2 % celkového obratu těchto společností. Průměrná životnost systémů televizních kamer se nyní odhaduje na přibližně sedm let a někdy dosahuje deseti let, což znamená, že systémy televizních kamer nejsou pro uživatele zdaleka často se vyskytující nákladovou položkou.
(116)
Vyvozuje se tedy závěr, že vzhledem k tomu, že antidumpingová opatření již určitou dobu platí a byla by zachována na stejné úrovni, nebude jejich prodloužení znamenat žádné zhoršení postavení uživatelů. Uživatelé budou mít nadále přístup i k jiným televizním kamerám než jen kamerám vyrobeným výrobním odvětvím Společenství. V každém případě nebyly k dispozici důkazy, které by svědčily o tom, že by jakýkoliv případný dopad na uživatele převážil potřebu odstranit účinky dumpingu působícího újmu, které narušují obchod, a obnovit efektivní hospodářskou soutěž.
(117)
Závěrem je nutno zmínit, že souběžné šetření uvedené v 6. bodu odůvodnění v případě přijetí opatření prakticky zreviduje platná opatření a aktualizuje jejich výši.
7.5. Zájmy dodavatelského odvětví
(118)
Z devíti oslovených dodavatelů surovin poskytl odpověď na dotazník a souhlasil se spoluprácí při tomto přezkumu pouze jeden. Tato společnost dodává důležitou část systémů televizních kamer, což naznačuje, že její operace jsou reprezentativní, pokud jde o dodavatele surovin pro tento výrobek.
(119)
Prodej daného výrobku výrobnímu odvětví Společenství představuje u tohoto dodavatele významnou část jeho celkového obratu. Společnost uvedla, že pokud by byla opatření prodloužena, byla by výroba surovin zachována. Na druhou stranu, pokud by se opatření zrušila, byla by její montážní kapacita ohrožena vzhledem k nemožnosti snížit ceny.
(120)
Proto se vyvozuje závěr, že prodloužení platných opatření bude mít na dodavatelské odvětví příznivý dopad.
7.6. Hospodářská soutěž a účinky narušující obchod
(121)
Jeden dovozce, který rovněž vyrábí systémy televizních kamer ve Společenství a je ve spojení s japonským vyvážejícím výrobcem, uvedl, že bez ohledu na to, zda budou opatření pokračovat, nehodlá výrobu ve Společenství omezit.
(122)
Lze tedy dospět k závěru, že i kdyby byla platná opatření prodloužena, bude výrobní odvětví Společenství i nadále čelit hospodářské soutěži ze strany jiných subjektů ve Společenství, které vyrábějí a prodávají systémy televizních kamer. Stejně jako dosud budou uživatelé moci nakupovat systémy televizních kamer japonských značek.
(123)
Šetření mimoto odhalilo, že pokud by opatření byla zrušena, existují důvody se domnívat, že by bylo ohroženo přežití výrobního odvětví Společenství (viz 94. bod odůvodnění). Pokud by k tomu došlo, výroba systémů televizních kamer by byla omezena na japonské výrobce (nebo na společnosti, které jsou s nimi ve spojení) s následnou závislostí Společenství na ještě nižším počtu výrobců.
(124)
Vyvozuje se proto závěr, že by pokračování opatření mělo příznivé účinky, pokud jde o zachování hospodářské soutěže a odstranění účinků narušujících obchod.
7.7. Závěr o zájmu Společenství
(125)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že proti zachování stávajících antidumpingových opatření neexistují žádné závažné důvody vyplývající ze zájmu Společenství.
8. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(126)
Všem dotyčným stranám byly sděleny důležité skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se zamýšlí doporučit, aby byla stávající antidumpingová opatření zachována. Byla jim poskytnuta lhůta na předložení stanovisek ke sděleným informacím.
(127)
Z výše uvedeného vyplývá, že jak bylo stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení, by měla být antidumpingová opatření použitelná na dovoz systémů televizních kamer pocházejících z Japonska zachována,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu systémů televizních kamer a jejich částí, kódů KN ex 8525 30 90 (kód TARIC 8525309010), ex 8537 10 91 (kód TARIC 8537109191), ex 8537 10 99 (kód TARIC 8537109991), ex 8529 90 81 (kód TARIC 8529908138), ex 8529 90 95 (kód TARIC 8529909530), ex 8543 89 97 (kód TARIC 8543899715), ex 8528 21 14 (kód TARIC 8528211410), ex 8528 21 16 (kód TARIC 8528211610) a ex 8528 21 90 (kód TARIC 8528219010) pocházejících z Japonska.
2. Systémy televizních kamer mohou sestávat z kombinace následujících součástí, dovezených společně, nebo odděleně:
a)
hlava kamery se třemi či více senzory (snímací zařízení se zdvojeným nábojem s rozměrem 12 mm nebo více), každý s více než 400 000 pixely, které lze připojit na zadní adaptér a které mají poměr šumu minimálně 55 dB při obvyklém zesílení, buď jako jeden kus s hlavou kamery a adaptérem ve stejném pouzdře, nebo odděleně;
b)
hledáček (diagonála minimálně 38 mm);
c)
základní stanice nebo ovládací jednotka kamery (CCU), spojená s kamerou kabelem;
d)
provozní ovládací panel (OCP) pro ovládání jednotlivých kamer (tj. pro přizpůsobení barev, otevření objektivu nebo irisové clonky);
e)
hlavní ovládací panel (MCP) nebo hlavní jednotka seřízení (MSU) s vybranými parametry kamery pro přehled a seřízení několika kamer na dálku.
3. Clo se nevztahuje na:
a)
objektivy (doplňkový kód TARIC A727);
b)
videorekordéry (doplňkový kód TARIC A727);
c)
hlavy kamer s nahrávací jednotkou ve stejném neoddělitelném pouzdře (doplňkový kód TARIC A727);
d)
profesionální kamery, které nelze použít pro účely vysílání (doplňkový kód TARIC A727);
e)
profesionální kamery uvedené v seznamu v příloze (doplňkové kódy TARIC 8786 a 8969).
4. Pokud se systém televizní kamery dováží s objektivem, při uložení antidumpingového cla se použije hodnota s dodáním na hranice Společenství tohoto systému televizní kamery bez objektivu. Pokud není tato hodnota uvedena na faktuře, dovozce oznámí hodnotu objektivu v době jeho uvedení do volného oběhu a při té příležitosti předloží příslušné doklady a údaje.
5. Sazba konečného antidumpingového cla je 96,8 % z čisté ceny s dodáním na hranice Společenství před proclením (doplňkový kód TARIC: 8744) s výjimkou výrobků vyrobených níže uvedenými společnostmi, u kterých bude sazba následující:
-
Ikegami Tsushinki Co. Ltd: 200,3 % (doplňkový kód TARIC: 8741),
-
Sony Corporation: 108,3 % (doplňkový kód TARIC: 8742),
-
Hitachi Denshi Ltd: 52,7 % (doplňkový kód TARIC: 8743).
6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 19. prosince 2006.
REGLAMENTO (CE) N o 1910/2006 DEL CONSEJO
de 19 de diciembre de 2006
por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de equipos de cámaras de televisión originarios de Japón tras una reconsideración por expiración de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento (CE) no 384/96 del Consejo
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 384/96 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea («Reglamento de base») (1), y en particular, su artículo 11 apartado 2,
Vista la propuesta presentada por la Comisión previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
1.1. Medidas vigentes
(1)
El Consejo, mediante el Reglamento (CE) no 1015/94 (2), estableció un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de equipos de cámaras de televisión («ECT») originarias de Japón («la investigación original»).
(2)
En septiembre de 2000, el Consejo confirmó, mediante el Reglamento (CE) no 2042/2000 (3), los derechos antidumping definitivos establecidos mediante el Reglamento (CE) no 1015/94 de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base («la anterior investigación de reconsideración»).
1.2. Solicitud de reconsideración
(3)
Tras la publicación de un anuncio sobre la próxima expiración de las medidas antidumping en vigor sobre los equipos de cámaras de televisión (ECT) originarios de Japón (4), el 28 de junio de 2005 la Comisión recibió una solicitud de reconsideración de estas medidas de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base.
(4)
Dicha solicitud fue presentada por Grass Valley Nederland BV, un productor comunitario que representa más del 60 % de la producción total de la Comunidad de ECT («el solicitante»). Grass Valley es la empresa resultante de la adquisición de Philips Digital Video Systems por parte de Thomson Multimedia, propietaria de Thomson Broadcast Systems. En la solicitud de reconsideración por expiración se alegaba que la expiración de las medidas probablemente redundaría en la continuación o la reaparición del dumping y del perjuicio para la industria de la Comunidad.
(5)
Habiendo determinado, previa consulta al Comité consultivo, que existían suficientes pruebas para iniciar una reconsideración por expiración de conformidad con el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, la Comisión inició dicha reconsideración el 29 de septiembre de 2005 (5).
1.3. Investigación paralela
(6)
El 18 de mayo de 2006, la Comisión inició un nuevo procedimiento antidumping relativo a las importaciones de determinados equipos de cámaras de televisión originarios de Japón, así como una reconsideración provisional de las medidas antidumping sobre las importaciones de equipos de cámaras de televisión originarios de Japón (6). El nuevo procedimiento antidumping se refiere a los equipos de cámaras de televisión amparados por las medidas en vigor mencionadas en el considerando 2. En caso de determinarse que deben imponerse medidas sobre determinados equipos de cámaras de televisión originarios de Japón, de manera que queden afectados por dichas medidas los equipos de cámaras de televisión sujetos a medidas en virtud del presente Reglamento, el mantenimiento de las medidas impuestas por el presente Reglamento dejaría de ser pertinente y sería preciso modificarlas o derogarlas en consecuencia.
1.4. Investigación actual
1.4.1. Procedimiento
(7)
La Comisión comunicó oficialmente el inicio de la reconsideración por expiración a los productores exportadores, los usuarios/importadores y los productores de materias primas notoriamente afectados, así como a los representantes del país exportador y los productores de la Comunidad. Se ofreció a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer sus opiniones por escrito y de solicitar una audiencia en el plazo establecido en el anuncio de inicio.
(8)
Se enviaron cuestionarios al productor comunitario solicitante, a otros dos productores comunitarios conocidos, a veinticinco usuarios y a nueve productores de materias primas, así como a los cinco productores exportadores conocidos en Japón. Se recibieron respuestas de un productor comunitario, un productor exportador japonés y su empresa vinculada en la Comunidad, cuatro usuarios/importadores y un suministrador de materias primas.
(9)
La Comisión recabó y verificó toda la información considerada necesaria para su investigación, y llevó a cabo visitas de verificación en los locales de las siguientes empresas:
Productor comunitario:
-
Grass Valley Netherlands BV, Breda (los Países Bajos)
Otros productores de la Comunidad:
-
Ikegami Electronics (Europe) GmbH - UK Branch, Sunbury on Thames (el Reino Unido)
Productor del país exportador:
-
Ikegami Tsushinki Co., Ltd, Tokyo
(10)
El análisis se centra fundamentalmente en la definición estándar, porque la gran mayoría de los productos sujetos a las medidas son ECT de definición estándar. Se ha observado, asimismo, que un ECT de alta definición, cuyos rendimiento y calidad son similares a los de un ECT de definición estándar que presente una relación señal-ruido de 62 dB (sujeto, por tanto, a las medidas vigentes), puede presentar una relación señal-ruido inferior a 55 dB y, por consiguiente, no estar amparado por las medidas. Este extremo fue confirmado también por la industria de la Comunidad. Una parte interesada, que no cooperó en la presente investigación, solicitó que la definición del producto de la presente reconsideración se adaptase a la de la nueva investigación mencionada en el considerando 6. No obstante, no se puede modificar la definición del producto en el marco de la actual reconsideración, que ha de limitarse a determinar si las medidas en vigor deben mantenerse o derogarse. Así pues, hubo de rechazarse esta alegación.
1.4.2. Período de investigación
(11)
La investigación sobre la probabilidad de continuación o reaparición del dumping y del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de octubre de 2004 y el 30 de septiembre de 2005 (el «período de investigación»). El análisis de las tendencias pertinentes para evaluar la probabilidad de continuación o reaparición del perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2002 y el final del período de investigación (el «período considerado» o período de investigación del perjuicio).
2. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
2.1. Producto afectado
(12)
El producto afectado es el mismo que el de las investigaciones originales que condujeron a la imposición de las medidas actualmente en vigor, es decir, los equipos de cámaras de televisión.
(13)
Como se indica en el Reglamento (CE) no 1015/94 del Consejo, los ECT pueden consistir en la combinación de las siguientes piezas, importadas conjuntamente o por separado:
a)
un cabezal de cámara provisto de tres o más sensores (dispositivos de avance del mecanismo de acoplamiento de la carga, de 12 mm o más) de más de 400 000 píxeles cada uno, que puedan conectarse a un adaptador en su parte posterior y cuya especificación de la relación señal-ruido sea de 55 dB o más en ganancia normal; bien en una sola pieza, con el cabezal de la cámara y el adaptador en la misma caja, bien en piezas separadas;
b)
un visor (diagonal de 38 mm o más);
c)
una estación de base o unidad de control de la cámara, conectada a ésta por cable;
d)
un panel de control operativo para el control de cada cámara (es decir, para ajustar el color, la apertura de la lente o el iris);
e)
un panel de control principal o unidad principal de ajuste, con indicación de la cámara seleccionada, para la visión de conjunto y el ajuste a distancia de varias cámaras.
(14)
Los productos afectados por la presente reconsideración se clasifican actualmente en los códigos NC ex 8525 30 90, ex 8537 10 91, ex 8537 10 99, ex 8529 90 81, ex 8529 90 95, ex 8543 89 97, ex 8528 21 14, ex 8528 21 16 y ex 8528 21 90.
(15)
Los productos no afectados por el presente procedimiento son:
a)
las lentes;
b)
los aparatos de vídeo;
c)
los cabezales de cámara que tengan una unidad de grabación no separable en la misma caja;
d)
los equipos de cámaras profesionales que no puedan utilizarse con fines de teledifusión;
e)
los equipos de cámaras profesionales enumerados en el anexo.
2.2. Producto similar
(16)
Tal como se estableció en las investigaciones anteriores mencionadas en los considerandos 1 y 2, la investigación actual confirmó que el producto afectado fabricado por los productores exportadores japoneses y vendido en el mercado japonés y en la Comunidad, y el producto fabricado y vendido por el productor comunitario solicitante en el mercado de la Comunidad utilizan la misma tecnología básica y tanto uno como otro se ajustan a las normas industriales aplicables a escala mundial. Estos productos tienen también las mismas aplicaciones y usos y, por tanto, tienen características físicas y técnicas similares, son intercambiables y compiten entre sí. Se considera, por lo tanto, que estos productos son similares a tenor del artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
3. PROBABILIDAD DE CONTINUACIÓN O REAPARICIÓN DEL DUMPING
3.1. Observaciones preliminares
(17)
Al igual que en la investigación de la reconsideración anterior, el nivel de cooperación de los productores exportadores japoneses en el presente procedimiento fue particularmente bajo. Sólo cooperó uno de los cinco productores. Por lo que respecta a los cuatro productores restantes de los que la Comisión tiene constancia, ninguno de ellos presentó una respuesta al cuestionario, a pesar de que, de acuerdo con los datos disponibles y, en especial, con la base de datos mantenida por la Comisión con arreglo al artículo 14, apartado 6, del Reglamento de base («la base de datos con arreglo al artículo 14, apartado 6»), es probable que al menos tres de ellos hayan exportado ECT a la Comunidad durante el período de investigación.
(18)
Sólo cooperó un productor exportador, que, sin embargo, no había exportado el producto afectado a la Comunidad. Dado el escaso nivel de cooperación, no se pudo recabar directamente de los productores exportadores información fiable sobre las importaciones del producto afectado a la Comunidad durante el período de investigación. Por otra parte, al hilo de las conclusiones anteriores, la información estadística disponible a través de Eurostat no pareció ser fiable en tanto en cuanto los códigos NC en los que se clasifica el producto afectado incluyen también las importaciones de otros productos, sin que sea posible distinguirlos. Por consiguiente, tampoco pudo utilizarse la información de Eurostat para determinar si había habido importaciones de ECT de Japón y en qué cantidades y por qué valores. Dadas las circunstancias y de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base, la Comisión recurrió a los datos disponibles, es decir, la información recogida en la base de datos con arreglo al artículo 14, apartado 6, y la solicitud de inicio de la reconsideración. Sobre esta base, se calcularon, de la mejor manera posible, los volúmenes y el valor de los ECT originarios de Japón importados en la Comunidad durante el período considerado.
3.2. Importaciones objeto de dumping durante el período de investigación
(19)
Ante la falta de cooperación o la cooperación insuficiente ofrecida por los productores exportadores de Japón y dado que el único productor exportador de Japón que cooperó no había exportado a la Comunidad durante el período de investigación, la Comisión recabó información relativa a la continuación del dumping de otras fuentes y recurrió, en particular, a la información presentada por el solicitante y a la base de datos con arreglo al artículo 14, apartado 6, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 18 del Reglamento de base.
(20)
La base de datos con arreglo al artículo 14, apartado 6, muestra que hubo importaciones significativas del producto afectado durante el período de investigación y, en particular, de aproximadamente diez cabezales de cámaras de televisión (CCT), que son la parte esencial y más valiosa del equipo. Cabe recordar que, dada la escasa cooperación y dado que el único productor exportador que cooperó no había exportado a la Comunidad durante el período de investigación, no pudo efectuarse un cálculo oficial del dumping del que fue objeto el producto afectado.
(21)
En vista de lo anteriormente expuesto y de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base, la Comisión tuvo que basarse en los datos de que disponía, a saber: las pruebas facilitadas por el solicitante en la solicitud, que revelaban que el nivel de dumping en el caso de los dos modelos del producto afectado, una vez pagados los derechos, es importante, superando el 10 % en uno de los modelos.
(22)
A modo de conclusión, las pruebas disponibles parecen indicar que existe la probabilidad de continuación de las prácticas de dumping por parte de los productores exportadores japoneses.
3.3. Evolución de las importaciones en caso de derogación de las medidas
3.3.1. Observaciones preliminares
(23)
Los productores de ECT a escala mundial sólo están radicados en Japón y en la UE. Por consiguiente, las ventas mundiales se dividen entre estos productores. Se tiene constancia de, al menos, dos productores comunitarios que producen para el mercado de la Comunidad y uno de ellos está vinculado a productores exportadores japoneses. Se tiene constancia, igualmente, de cinco productores exportadores japoneses que producen y venden en todo el mundo.
(24)
Hay que recordar que existen medidas en vigor desde 1994. Es más, en 1999, la Comisión llegó a la conclusión de que los productores exportadores estaban absorbiendo las medidas y decidió, por tanto, incrementar los derechos antidumping a niveles muy importantes para los productores exportadores afectados (hasta un 200,3 %). Finalmente, en 2000, una reconsideración por expiración de las medidas puso de manifiesto que éstas debían prorrogarse por otro período de cinco años dada la probabilidad de continuación y reaparición del dumping y del perjuicio.
3.3.2. Relación entre los precios de la Comunidad y los del país exportador
(25)
Dada la escasa cooperación de los productores exportadores, las únicas fuentes de información disponibles por lo que respecta a los precios del producto afectado en Japón fueron los datos de ventas del único productor exportador que cooperó (Ikegami), así como la información recabada del solicitante y la información contenida en la solicitud de la presente investigación.
(26)
Como se ha mencionado en el considerando 20, la parte fundamental y más valiosa de un equipo de cámaras de televisión es el CCT, por lo que se consideró oportuno evaluar la relación entre los precios de esta pieza en Japón y en la Comunidad.
(27)
De la información contenida en la solicitud y la información recabada durante las visitas de verificación, se desprende que los precios cobrados por los productores de la Comunidad en la Comunidad son superiores a los vigentes en el mercado nacional japonés.
(28)
No obstante, anteriormente se ha demostrado que, a pesar de ello, las empresas japonesas ya están dispuestas, en la actualidad, a exportar a la Comunidad a precios no gravados por los derechos antidumping, que son, con mucho, más bajos que los vigentes en la Comunidad y en su mercado nacional. Lo mismo se puede decir de sus exportaciones a terceros países.
(29)
Partiendo de esta base, si las medidas dejan de tener efecto, cabe esperar que se introduzcan en la Comunidad importaciones a precios que sean claramente objeto de dumping y se subcoticen los precios comunitarios, ya que no hay razones para creer que los productores exportadores japoneses vayan a modificar su política de precios en este caso. Por otra parte, el alto nivel de precios del mercado comunitario constituye, asimismo, un incentivo para que los productores exportadores japoneses desvíen parte de las ventas nacionales a la UE.
(30)
Por último, dado que las medidas vigentes son elevadas (del 52,7 % al 200,3 %), los productores exportadores japoneses tendrían un amplio margen de maniobra para fijar nuevos precios, en el caso de que las medidas dejen de tener efecto y de que decidan aumentar sus precios de exportación. En cualquier caso, como se ha demostrado anteriormente, cualquier incremento de precios por debajo de las medidas vigentes implicaría una subcotización de los precios de la Comunidad.
3.3.3. Relación entre los precios de exportación de Japón a terceros países y los precios en el país exportador
(31)
Dada la escasa cooperación prestada por los productores exportadores, se llevó a cabo un análisis relativo a los precios de exportación de Japón a terceros países, que se basó en la comparación de los precios del único productor exportador que cooperó y los precios a los que se vendían los mismos productos en Japón. A este respecto, se tuvo en cuenta la mayor parte de las ventas a terceros países.
(32)
Con el fin de que la comparación entre los precios fuese adecuada, se llevaron a cabo los ajustes oportunos en relación con los costes derivados de la fase comercial, el transporte, los seguros y los créditos. En la comparación se tuvieron en cuenta todos los elementos de los equipos, y no sólo los cabezales de cámara, puesto que se disponía de información detallada.
(33)
La comparación puso de manifiesto que la empresa vendía a terceros países a precios significativamente más bajos que en el mercado nacional.
(34)
A partir de la información disponible, puede establecerse que la empresa vende sus productos a terceros países a precios que, con toda probabilidad, son objeto de dumping (en torno al 20 %). Esto confirma los indicios razonables contenidos en la solicitud de que los productores exportadores venden a terceros países a precios que son claramente objeto de dumping.
(35)
No se dispone de pruebas que indiquen que otros productores exportadores japoneses no apliquen la misma política de precios y no estén vendiendo a precios que posiblemente sean objeto de dumping a otros terceros países.
(36)
Partiendo de esta base, se llega a la conclusión de que los productores exportadores japoneses han vendido para la exportación a terceros países a precios significativamente inferiores a los precios cobrados en su mercado nacional, que estos precios de exportación fueron, con toda probabilidad, objeto de dumping durante el período de investigación y que no existen pruebas que indiquen que esta práctica vaya a cambiar.
3.3.4. Relación entre los precios de exportación de Japón a terceros países y el nivel de precios en la Comunidad
(37)
De acuerdo con los datos disponibles, es decir, la solicitud y la información aportada por el único productor exportador que cooperó, los precios a los que los productores exportadores venden el producto afectado a terceros países son muy inferiores a los vigentes en la Comunidad. La diferencia puede llegar a un 220 % dependiendo del mercado. Así pues, en el caso de que las medidas dejasen de tener efecto, los productores exportadores japoneses encontrarían un incentivo considerable para redirigir parte de sus exportaciones a terceros países al mercado comunitario.
(38)
Asimismo, se ha observado que la Comunidad es el único lugar en el que existen medidas antidumping en vigor contra el producto afectado. No hay pruebas que indiquen que los productores adoptarían una política de precios distinta a la aplicada a las exportaciones a terceros países en el caso de que las medidas dejasen de tener efecto.
3.3.5. Capacidad no utilizada y existencias
(39)
El solicitante alegó que, por la naturaleza del producto, la capacidad es flexible y los productores exportadores japoneses podrían ampliar la suya en un brevísimo espacio de tiempo. Esto ha sido confirmado mediante la inspección in situ del único productor exportador que cooperó en Japón.
(40)
De hecho, el proceso de producción requiere mano de obra, pero no se bloquearía a causa de un determinado proceso de producción o máquina. Como la línea de producción es principalmente manual, para aumentar la capacidad basta con aumentar el número de turnos de trabajo y el personal empleado. El principal efecto de bloqueo que puede tener el aumento de la capacidad es el tiempo necesario para formar a nuevos empleados en el montaje y la fabricación de los ECT. El único factor de bloqueo mecánico posible que podría exigir una elevada inversión para incrementar la producción reside en la máquina que produce el bloque óptico. Sin embargo, en vista de los niveles actuales de producción, no se encontraron pruebas que indicasen que éste pudiese ser un factor que limitase un posible aumento de la capacidad de producción. Por añadidura, dado que la empresa no hacía pleno uso de todos los turnos de trabajo posibles, se llegó a la conclusión de que se podría aumentar la capacidad de producción rápida y significativamente. Es más, no se presentaron pruebas que indicasen que el coste derivado del aumento de la capacidad fuese a ser elevado con respecto al valor de los productos fabricados.
(41)
Este aumento podría ser muy importante, dado el bajo coste de «la entrada» que los productores exportadores japoneses tendrían que pagar para vender mayores cantidades del producto en la Comunidad (canales de distribución existentes y bajo nivel de inversiones para aumentar la capacidad).
(42)
En vista de lo anterior y puesto que no hay pruebas que demuestren que esta situación no es común a todos los demás productores exportadores, se puede llegar a la conclusión de que es probable que la capacidad de producción pueda aumentar significativamente en un breve período de tiempo, en el caso de que los productores de Japón así lo requieran.
(43)
Sobre la base de lo anteriormente expuesto, se puede concluir que existe la probabilidad de que las importaciones en la CE aumenten si las medidas dejan de tener efecto. Lo anterior debe considerarse a la luz de lo atractivo de los precios de la Comunidad con respecto a terceros países, como ya se ha indicado, de los canales existentes de distribución y del hecho de que el aumento de la capacidad podría realizarse a un coste relativamente bajo (formación de nuevos trabajadores especializados).
3.4. Conclusión
(44)
Teniendo en cuenta las especificidades del mercado descritas anteriormente, es decir, que los precios de la Comunidad son más elevados que los de terceros países y los del mercado nacional japonés, existen poderosos incentivos para redirigir parte de las ventas al mercado de la Comunidad, posiblemente a bajos precios con el fin de recuperar la cuota de mercado perdida. Por otra parte, dado que la capacidad de producción se puede ampliar rápidamente, lo más probable sería que las importaciones del producto afectado se reanudaran en cantidades importantes. Puesto que no existen pruebas de que los productores exportadores japoneses vayan a modificar su política de precios a fin de aumentar estos precios en el caso de que las medidas dejen de tener efecto, estas importaciones adicionales se llevarían a cabo muy probablemente a precios objeto de dumping.
(45)
Sobre la base de todo lo anterior, se llega a la conclusión de que existe una probabilidad de reaparición del dumping del producto afectado por parte de los productores exportadores japoneses en el caso de que las medidas dejen de tener efecto, motivo por el que las medidas vigentes deben mantenerse.
4. DEFINICIÓN DE LA INDUSTRIA DE LA COMUNIDAD
(46)
En 2001, Philips Digital Video Systems («Philips DVS») fue adquirida por Thomson Multimedia, propietaria de Thomson Broadcast Systems («TBS»), otro productor comunitario de ECT, y la entidad resultante de la fusión, Philips DVS/TBS, pasó a denominarse Grass Valley Nederland B.V., el solicitante.
(47)
Un productor exportador alegó que, desde hace cinco años, prácticamente todos los equipos de cámaras de televisión vendidos por su empresa vinculada en la Comunidad fueron fabricados por esta empresa en la Comunidad. Se alegó, asimismo, que, dado que estas instalaciones de fabricación no sólo abastecen al mercado de la CE sino a todo el mundo, no era probable que les afectase ninguna decisión relativa a los derechos antidumping vigentes.
(48)
Puesto que este productor exportador no facilitó ninguna otra información y no respondió, en particular, a los cuestionarios destinados a los demás productores de la Comunidad, no fue posible investigar al detalle la naturaleza exacta de sus actividades, incluidas las desarrolladas en la Comunidad.
(49)
Otro operador económico que produce ECT en la Comunidad y que está relacionado con un productor exportador japonés cooperó en esta investigación y se opuso a las medidas vigentes. Este operador económico alegó que las importaciones de ECT procedentes de Japón se realizaban de manera esporádica y con la única finalidad de complementar sus operaciones en la CE. La verificación in situ puso de manifiesto que en dichas instalaciones de la Comunidad sólo se montaba un modelo concreto cuyas piezas eran originarias de Japón y la Comunidad, aunque en el momento de la verificación no se estaba produciendo el bloque del mecanismo de acoplamiento de la carga, la pieza más importante del cabezal de una cámara. Por otra parte, la investigación reveló que la única razón por la que la producción de este modelo tiene lugar en la Comunidad es la existencia de medidas sobre los ECT.
(50)
En cualquier caso, en el transcurso de la investigación se confirmó que el solicitante representaba más del 60 % de la producción de equipos de cámaras de televisión de la Comunidad. Así pues, constituye la industria de la Comunidad a tenor del artículo 4, apartado 1, y del artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base, y en lo sucesivo se hará referencia a él como la «industria de la Comunidad».
5. SITUACIÓN EN EL MERCADO COMUNITARIO
5.1. Observaciones preliminares
(51)
Por las razones expuestas en los considerandos 19 y 20, el análisis relativo a la situación del mercado comunitario se basó en los datos recabados en relación con los cabezales de cámaras de televisión («CCT»).
(52)
Como ya se ha indicado, no fue posible obtener datos de un productor exportador japonés que presuntamente cuenta con instalaciones de fabricación en el mercado comunitario. Tal como se indicó anteriormente, las partes japonesas que de hecho exportaron el producto afectado a la Comunidad no cooperaron. En consecuencia, especialmente por lo que respecta al consumo, la Comisión hizo uso de los datos disponibles, de conformidad con el artículo 18 del Reglamento de base.
(53)
Dado que sólo se pudo disponer de datos relativos a las ventas y la producción de tan sólo una o dos partes interesadas y teniendo en cuenta el carácter sensible de tal información empresarial, se consideró adecuado no desvelar las cifras absolutas. Así pues, éstas se sustituyeron por el símbolo «-» y se facilitaron los índices.
5.1.1. Consumo en el mercado comunitario
(54)
El consumo aparente de ECT en la Comunidad se evaluó partiendo de la base del volumen de ventas en la Comunidad facilitado por la industria de la Comunidad, el volumen de ventas de Ikegami Electronics (Europe) GmbH y las estadísticas de las importaciones de ECT de Japón obtenidas a partir de la base de datos con arreglo al artículo 14, apartado 6, así como la información sobre compras aportada por un usuario de ECT. Debido a la falta de cooperación de un productor exportador japonés que presuntamente también produce ECT en la Comunidad, es probable que se haya infravalorado ligeramente el consumo comunitario, aunque esto no altere significativamente las tendencias y las conclusiones generales que se han extraído.
Cuadro 1
Consumo comunitario de ECT
2002
2003
2004
PI
Unidades
-
-
-
-
Índice
100
104
123
103
Fuente: Respuestas al cuestionario verificadas y base de datos con arreglo al artículo 14, apartado 6.
(55)
El consumo comunitario aumentó un 3 % entre 2002 y el período de investigación. No obstante, se produjo un incremento significativo en 2004, año en el que las importaciones alcanzaron su nivel máximo. En el período de investigación, el consumo comunitario se redujo en torno al 15 % con respecto a 2004.
5.1.2. Importaciones procedentes en la actualidad del país afectado
i) Volumen de importaciones y cuota de mercado de las importaciones en el período de investigación
(56)
Durante el período considerado, el volumen de importaciones de ECT procedentes de Japón se mantuvo relativamente bajo. No obstante, éstas se multiplicaron prácticamente por diez entre 2002 y 2004, llegando a cerca de treinta unidades. Durante el período de investigación, las importaciones disminuyeron en relación con 2004, pero se mantuvieron claramente por encima de las registradas en 2002. En términos generales, durante el período considerado las importaciones prácticamente se triplicaron. La industria comunitaria alegó que se había infravalorado el volumen de las importaciones, puesto que, de acuerdo con la información de mercado de que disponía, las entregas en la CE de los productores japoneses eran muy superiores a las que presuntamente hubieran podido producir en la Comunidad dichas empresas. Se alegó también que posiblemente se habían eludido las medidas a través de las importaciones de piezas de las cámaras. No obstante, esta información facilitada no concuerda con las conclusiones de la investigación, es decir, con las visitas de verificación y la información recibida de usuarios independientes. Además, el objeto de la presente reconsideración no es determinar si se están eludiendo las medidas en vigor, si bien se admite que las prácticas de elusión pueden repercutir en la situación de la industria de la Comunidad.
(57)
La cuota de mercado de las importaciones aumentó constantemente hasta 2004, año en el que alcanzaron su nivel más elevado. A pesar de una reducción significativa en el período de investigación, menos de la mitad del nivel de 2004, las importaciones aumentaron su mercado durante el período considerado.
Cuadro 2
Importaciones de ECT de Japón y cuota de mercado
2002
2003
2004
PI
Volumen de importaciones
-
-
-
-
Índice
100
167
1 000
300
Cuota de mercado
-
-
-
-
Índice
100
161
816
291
Fuente: Respuestas al cuestionario verificadas y base de datos con arreglo al artículo 14, apartado 6.
ii) Evolución y comportamiento de los precios de las importaciones del producto afectado
(58)
A falta de cooperación, no se dispuso de información fiable en relación con los niveles de precios de las importaciones de ECT. De hecho, los productores exportadores japoneses vendieron el producto afectado exclusivamente a los importadores de la Comunidad con los que estaban vinculados. Por consiguiente, los niveles de precios disponibles a través de la base de datos con arreglo al artículo 14, apartado 6, son precios de transferencia entre empresas vinculadas, por lo que no pueden considerarse fiables, especialmente si se tiene en cuenta que, como consecuencia de las medidas en vigor, las empresas pueden decidir asignar beneficios a las entidades de la Comunidad.
(59)
Así pues, no se puede extraer ninguna conclusión en relación con la evolución y el comportamiento de los precios de las importaciones del producto afectado.
5.1.3. Situación económica de la industria de la Comunidad
(60)
En aras de la claridad, cabe señalar que, en su respuesta al cuestionario, la industria de la Comunidad ha suministrado información relativa a los ECT y no sólo a los CCT. Esto no se consideró un problema, dado que cada uno de los ECT tiene normalmente un CCT. Por consiguiente, por lo que respecta al examen de las tendencias, y a falta de información más detallada en relación con las actividades de los productores exportadores japoneses en la Comunidad, el de la situación económica de la industria comunitaria se realizó a partir de datos relativos a los ECT.
i) Producción, capacidad de producción y utilización de la capacidad
(61)
La producción total de ECT de la industria de la Comunidad aumentó ligeramente durante el período considerado. Tras un descenso del 8 % en 2003, la producción se incrementó significativamente en 2004, a saber, en un 35 % aproximadamente. No obstante, durante el período de investigación la producción se redujo en aproximadamente un 16 % con respecto a la de 2004, si bien a un nivel que todavía representaba un incremento del 5 % con respecto a 2002.
Cuadro 4
Volumen de producción
2002
2003
2004
PI
Producción
-
-
-
-
Índice
100
92
124
105
Fuente: Respuestas al cuestionario verificadas.
(62)
La capacidad de producción de la industria comunitaria se mantuvo estable hasta 2004. Sin embargo, durante el período de investigación se produjo una reducción del 14 % como consecuencia de una reorganización de la empresa, que le permitió adaptar su capacidad de producción a la demanda existente. De hecho, tal como se indica más adelante, esta reducción de la capacidad fue acompañada de tasas de utilización de la capacidad estables entre 2004 y el período de investigación.
(63)
Con el aumento de la producción y el ajuste de la capacidad de producción, la capacidad de utilización se incrementó durante el período considerado. En general, la tasa de utilización de la capacidad ha seguido tendencias similares a las de la producción, aumentando entre 2002 y 2004 y alcanzando su punto más bajo en 2003. En el período de investigación, la utilización de la capacidad se mantuvo estable con respecto a 2004, pero siguió situándose en torno a un 20 % por encima del nivel de 2002.
Cuadro 5
Capacidad de producción y utilización de la capacidad
2002
2003
2004
PI
Capacidad de producción
-
-
-
-
Índice
100
100
100
86
Utilización de la capacidad
-
-
-
-
Índice
100
92
124
122
Fuente: Respuestas al cuestionario verificadas.
ii) Existencias
(64)
Las existencias disminuyeron de manera significativa en 2003 (- 17 %), pero aumentaron en el año siguiente, manteniéndose, con todo, un 11 % por debajo de los niveles de 2002. El aumento anormal de existencias en el período de investigación se explica por el hecho de que el período de investigación concluyó antes del cierre del ejercicio contable cuando todavía había una serie de pedidos pendientes de entrega.
Cuadro 6
Volumen de existencias
2002
2003
2004
PI
Existencias
-
-
-
-
Índice
100
83
89
172
Fuente: Respuestas al cuestionario verificadas.
iii) Volumen de ventas, precios y cuota de mercado
(65)
Las ventas de la industria de la Comunidad en el mercado comunitario se incrementaron en un 10 % entre 2002 y 2004, sin ajustarse, no obstante, a la expansión del consumo comunitario, que aumentó notablemente, a saber, en un 23 %, durante el mismo período. Esto condujo a una reducción global de la cuota de mercado de la industria de la Comunidad de más de veinte puntos porcentuales durante el período considerado, lo que redundó en beneficio de las importaciones procedentes de Japón y otros operadores de la Comunidad. En el período de investigación, las ventas se redujeron considerablemente con respecto a los niveles de 2004, lo que llevó a una reducción aún mayor de la cuota de mercado de la industria de la Comunidad.
(66)
No obstante, cabe señalar que las cifras y las tendencias observadas con respecto a la cuota de mercado de la industria de la Comunidad tuvieron que basarse en los datos disponibles, en particular debido a que el otro productor de la Comunidad no comunicó sus cifras de ventas y de producción.
(67)
Por lo que respecta a los precios medios de venta, éstos disminuyeron en un 3 % durante el período considerado, aunque entre 2002 y 2003 se produjo un incremento del 7 %. No obstante, la relativamente escasa reducción de los precios durante el período considerado esconde un cambio en las características del producto, ya que la industria de la Comunidad introdujo nuevos productos con configuraciones superiores (y más costosas).
Cuadro 7
Volumen de ventas, precios y cuota de mercado
2002
2003
2004
PI
Volumen de ventas (unidades)
-
-
-
-
Índice
100
103
110
79
Precios medios (EUR/unidad)
-
-
-
-
Índice
100
107
98
97
Cuota de mercado
-
-
-
-
Índice
100
99
89
76
Fuente: Respuestas al cuestionario verificadas.
iv) Empleo, productividad y salarios
(68)
Durante el período considerado, el empleo se redujo (más de un 24 %), lo que, combinado con el aumento de la producción, tuvo como resultado un incremento notable de la productividad (37 %). Cabe señalar que la reducción del empleo estuvo acompañada de la utilización cada vez más frecuente de trabajadores con contratos temporales o flexibles, con lo que se redujeron, por tanto, los costes fijos de la empresa.
(69)
En efecto, durante el período considerado, la industria de la Comunidad logró reducir significativamente el coste de la mano de obra (- 14 %). Como consecuencia de ello, pudo reducir la proporción del coste de la mano de obra en el coste total de la producción en varios puntos porcentuales. Esto pone de manifiesto el claro intento de la industria de la Comunidad de adaptar su estructura de producción y reducir los costes fijos.
Cuadro 8
Empleo, productividad y salarios
2002
2003
2004
PI
Empleo
-
-
-
-
Índice
100
102
87
76
Productividad (unidades por empleado)
-
-
-
-
Índice
100
90
142
137
Coste de mano de obra (000 EUR)
-
-
-
-
Índice
100
97
103
86
Fuente: Respuestas al cuestionario verificadas.
v) Beneficios
(70)
Conviene indicar que la rentabilidad de la industria de la Comunidad seguía siendo negativa durante el período de investigación de la última reconsideración por expiración, lo que condujo a la ampliación de las medidas antidumping en vigor en aquel momento. Ahora la situación se ha invertido y, en el período comprendido entre 2002 y 2004, la industria de la Comunidad presentó niveles de rentabilidad positivos.
(71)
De hecho, la rentabilidad de la industria de la Comunidad siguió aumentando hasta 2004, si bien los beneficios no fueron lo elevados que hubiera cabido esperar (superiores al 10 %) para permitir a la industria adaptarse a los requisitos impuestos por el desarrollo tecnológico. Así, incluso en 2003 y 2004, los años correspondientes a los márgenes de beneficios más elevados, los niveles fueron insuficientes para garantizar que la industria de la Comunidad pudiese seguir invirtiendo cantidades sustanciales en nuevos desarrollos, como es de esperar en este sector.
(72)
En el período de investigación, la situación se deterioró considerablemente en lo tocante a la rentabilidad y las pérdidas fueron importantes. Esto responde a dos factores: por un lado la reducción significativa de las ventas en la Comunidad durante el período de investigación provocó un aumento del promedio de los costes fijos que incidió negativamente en la rentabilidad. Por el otro, la industria de la Comunidad no pudo repercutir el incremento de los costes de determinadas materias primas, así como de los gastos adicionales en concepto de I+D y venta, derivados de la ampliación de la red de oficinas de venta al objeto de ofrecer un mejor servicio a los clientes. Asimismo, como se ha indicado en el considerando 67, cabe señalar que tras la ligera reducción de los precios de venta medios entre 2004 y el período de investigación se oculta la modificación de las características del producto, ya que la industria de la Comunidad introdujo nuevos productos con configuraciones superiores (y más costosas), pero no pudo aumentar los precios de manera proporcional.
Cuadro 9
Rentabilidad
2002
2003
2004
PI
Rentabilidad (%)
-
-
-
-
Índice
100
176
251
- 321
Fuente: Respuestas al cuestionario verificadas.
vi) Inversiones, rendimiento de los capitales invertidos y capacidad para reunir capital
(73)
Las inversiones se han mantenido en niveles elevados aunque disminuyeron en un 13 % en 2003. En el año siguiente se recuperaron, no obstante, triplicándose prácticamente como consecuencia de la reestructuración y la racionalización de la producción, así como de la elevada inversión continuada en I+D necesaria en este sector.
(74)
El rendimiento de las inversiones, expresado como el beneficio en porcentaje del valor contable neto de éstas, siguió, en líneas generales, la tendencia de rentabilidad descrita anteriormente.
Cuadro 10
Inversiones y rendimiento de los capitales invertidos (RCI)
2002
2003
2004
PI
Inversiones (000 EUR)
-
-
-
-
Índice
100
87
237
148
RCI
-
-
-
-
Índice
100
143
182
- 116
Fuente: Respuestas al cuestionario verificadas.
(75)
No se ha constatado que la industria de la Comunidad tuviese dificultades para reunir el capital durante el período considerado.
vii) Flujo de caja
(76)
El flujo de caja aumentó notablemente hasta 2004 (39 %). Esta tendencia positiva indica que se estaba produciendo la recuperación de la industria. Conviene indicar que en 2004 el flujo de caja representaba únicamente un 10 % de las ventas totales realizadas en la Comunidad, lo cual no puede considerarse excesivo. Sin embargo, los niveles negativos de rentabilidad repercutieron considerablemente en el flujo de caja durante el período de investigación.
Cuadro 11
Flujo de caja
2002
2003
2004
PI
Flujo de caja (000 EUR)
-
-
-
-
Índice
100
99
139
-70
Fuente: Respuestas al cuestionario verificadas.
viii) Crecimiento
(77)
Entre 2002 y el período de investigación, el consumo comunitario aumentó en un 3 %, mientras que el volumen de ventas de la industria de la Comunidad en el mercado comunitario se redujo en un 21 %. La industria de la Comunidad perdió más de veinte puntos porcentuales de cuota de mercado, al tiempo que las importaciones objeto de dumping y otros productores de la Comunidad aumentaban la suya.
(78)
En los últimos años, el mercado de los ECT se ha caracterizado por la transición de la definición estándar a la alta definición. Se espera que esta tendencia se intensifique en el futuro. Con todo, dado que la transmisión en alta definición no se ha generalizado todavía, un número importante de empresas de teledifusión, especialmente las más pequeñas o las regionales, siguen comprando ECT de definición estándar atraídas por su precio relativamente bajo. De hecho, la industria de la Comunidad no pudo beneficiarse del crecimiento del mercado, como pone de manifiesto su pérdida de cuota de mercado.
(79)
Por añadidura, la producción y las ventas de los ECT de definición estándar siguen revistiendo una gran importancia para todos los productores de ECT, en particular porque, debido al elevado desembolso de capital que requiere esta industria, los costes fijos tienden a ser generalmente altos. Por consiguiente, para poder repercutir estos costes fijos, sigue siendo importante que la industria de la Comunidad se beneficie de los volúmenes de ventas superiores que ofrecen los ECT de definición estándar.
ix) Magnitud del margen de dumping
(80)
El análisis relativo a la magnitud del margen de dumping debe tener en cuenta que existen medidas en vigor al objeto de eliminar el dumping. Como ya se señaló en el considerando 22, la información disponible indica que los productores exportadores japoneses siguen vendiendo a la Comunidad a precios objeto de dumping. De hecho, el margen de dumping constatado es importante y su incidencia en la situación de la industria de la Comunidad no puede considerarse desdeñable, en particular si se tienen en cuenta los volúmenes considerables en los que podría presentarse.
x) Recuperación de los efectos de prácticas de dumping anteriores
(81)
La situación de la industria de la Comunidad mejoró en cierta medida durante el período considerado, desde la ampliación de las medidas en 2000 en virtud de la anterior reconsideración por expiración. No obstante, los indicadores expuestos anteriormente también muestran que sigue siendo frágil y vulnerable.
5.1.4. Efectos de otros factores en la situación de la industria de la Comunidad
i) Actividad de exportación de la industria de la Comunidad
(82)
La investigación mostró que la actividad exportadora de la industria de la Comunidad había evolucionado según se expone a continuación:
Cuadro 12
Exportaciones de la industria de la Comunidad
2002
2003
2004
PI
Volumen (unidad)
-
-
-
-
Índice
100
117
193
148
Valor (000' EUR)
-
-
-
-
Índice
100
126
146
93
Precio medio (EUR/unidad)
-
-
-
-
Índice
100
107
75
63
Fuente: Respuestas al cuestionario verificadas.
(83)
Las cantidades exportadas por la industria de la Comunidad aumentaron significativamente entre 2002 y 2004, pero disminuyeron más de un 20 % en el período de investigación. Sin embargo, las ventas durante el período de investigación son prácticamente un 50 % superiores a las observadas al inicio del período considerado. Esta tendencia positiva global coincidió con una acentuada reducción de los precios medios, que respondía a la fuerte competencia a precios sumamente bajos registrada en los mercados de terceros países (véase el considerando 35).
(84)
En efecto, la investigación demostró que la industria de la Comunidad hacía frente a los precios sumamente bajos de la competencia en terceros países, especialmente en mercados emergentes como Brasil y China, y que, a fin de poder mantener un nivel considerable de producción y ventas, se había visto obligada a reducir notablemente sus precios a terceros países. Obviamente, esto tuvo repercusiones negativas en su rentabilidad global.
ii) Otros productores de la Comunidad
(85)
Uno de los factores que podría explicar que la industria de la Comunidad no haya recuperado plenamente su situación económica -teniendo en cuenta, en particular, la pérdida de cuota de mercado y el nivel de rentabilidad negativa durante el período de investigación- es el establecimiento de operaciones en la Comunidad por parte de algunos productores exportadores japoneses que presuntamente también producen ECT destinados a su venta en el mercado comunitario. De hecho, otros productores de la Comunidad aumentaron considerablemente su cuota de mercado durante el período considerado (véase el considerando 65). No obstante, dada la falta de cooperación de un productor japonés que presuntamente produce en la Comunidad, no se puede descartar que todo aumento de cuota de mercado registrado por dicha empresa, lejos de ser el resultado de mejores prácticas competitivas, sea consecuencia de la simple transferencia de las prácticas de dumping a la Comunidad al realizar en ella el ensamblaje de los productos, neutralizando así los efectos de las medidas.
(86)
A este respecto cabe señalar que al menos en un caso en la investigación no se encontró más razón de ser de tales operaciones en la Comunidad que la existencia de medidas y la necesidad de eludirlas (véase el considerando 49).
5.1.5. Conclusión sobre la situación de la industria de la Comunidad
(87)
A la hora de examinar la situación actual de la industria de la Comunidad debe tenerse en cuenta que existen medidas en vigor.
(88)
Hasta 2004, aumentaron notablemente las ventas en el mercado comunitario, el volumen de producción y la tasa de utilización de la capacidad. La rentabilidad y la productividad también mejoraron hasta 2004, mientras que los costes de mano de obra se redujeron. Asimismo, hasta ese mismo año, se constataron las tendencias positivas del flujo de caja, el rendimiento del capital invertido y las existencias.
(89)
No obstante, durante el período considerado, la cuota de mercado de la industria de la Comunidad siguió una tendencia negativa, con una pérdida de más de veinte puntos porcentuales. A partir de 2000 se registró el aumento de la actividad de otros operadores económicos de la Comunidad que, presuntamente, también producían ECT. Este hecho, combinado con el efecto de las importaciones procedentes de Japón a precios objeto de dumping, impidió que la industria de la Comunidad pudiese repercutir en sus precios de venta el aumento de los gastos soportados en I+D, producción y ventas de ECT, dando lugar a una rentabilidad negativa en el período de investigación.
(90)
Los precios objeto de dumping también influyeron en el rendimiento de las exportaciones de la industria de la Comunidad y la obligaron a reducir considerablemente (más del 30 %) sus precios medios a terceros países, con los consiguientes efectos negativos en la rentabilidad global de la industria. Esto puede dar una idea bastante aproximada de la posible evolución del mercado comunitario de ECT en ausencia de medidas.
(91)
En conjunto, debe extraerse la conclusión de que la situación de la industria mejoró en líneas generales hasta 2004, si bien determinados indicadores (por ejemplo, el volumen de ventas en la Comunidad, la rentabilidad, el rendimiento del capital invertido y el flujo de caja) invirtieron su evolución positiva en el período de investigación. Por tanto, puede concluirse que la situación de la industria de la Comunidad ha mejorado con respecto a la anterior investigación de reconsideración y ha demostrado ser viable y competitiva, ya que ha reducido considerablemente los costes fijos y aumentado la productividad. Sin embargo, a juzgar por su evolución durante el período de investigación, todavía no ha podido recuperarse plenamente y, por consiguiente, sigue siendo muy frágil y vulnerable.
6. PROBABILIDAD DE REAPARICIÓN DEL PERJUICIO
6.1. Impacto en la situación de la industria de la Comunidad de los volúmenes proyectados y de los efectos de los precios en caso de derogación de las medidas
(92)
Hay que recordar que en el considerando 43 se concluía que la expiración de las medidas daría lugar probablemente a un aumento en la Comunidad de las exportaciones objeto de dumping procedentes de Japón.
(93)
Al examinar el posible impacto de nuevas importaciones a bajos precios en la situación de la industria de la Comunidad, se advierte que la llegada de cantidades ingentes de importaciones objeto de dumping tendría como efecto inmediato una grave caída de los precios en el mercado comunitario, ya que, probablemente, la industria de la Comunidad trataría, en primer lugar, de mantener su cuota de mercado y su nivel de producción, como pudo observarse durante el período considerado con respecto a las ventas a terceros países. De ser así, la industria de la Comunidad sufriría una importante pérdida de rentabilidad y su situación financiera se deterioraría.
(94)
Cabe recordar que, en el mercado de los ECT, la supervivencia de un productor depende también de su capacidad de adaptarse al desarrollo tecnológico y, por tanto, de invertir adecuadamente en I+D, instalaciones de producción punteras y formación de los empleados. Por tanto, es fundamental que la industria de la Comunidad alcance una determinada rentabilidad y la manera de conseguirlo pasa por mantener los precios a un nivel que le permita cubrir dichos costes. Queda claro que, en el supuesto de una caída de los precios provocada por las posibles importaciones objeto de dumping procedentes de Japón, el único productor comunitario que no está relacionado con los productores exportadores japoneses sufriría perjuicios importantes causados por las importaciones objeto de dumping y lo más probable es que, dados los bajos precios aplicados por los productores exportadores japoneses en sus ventas a terceros países, no sobreviviese a esta situación.
(95)
En efecto, de acuerdo con la base de datos con arreglo al artículo 14, apartado 6, el volumen de las importaciones objeto de dumping se multiplicó por más de tres hasta 2004 y aumentó en más de un 50 % durante el período considerado. Como ya se ha mencionado, es probable que, en ausencia de las medidas antidumping vigentes, se envíen al mercado comunitario volúmenes aún mayores a precios muy bajos, subcotizando significativamente los precios de la industria de la Comunidad.
(96)
De hecho, si los productores exportadores japoneses aplicaran precios de exportación a la Comunidad similares a los aplicados a terceros países, como cabe razonablemente esperar, los precios de la industria de la Comunidad quedarían subcotizados en aproximadamente un 30 %. Tal política de precios, sumada a la capacidad de los exportadores japoneses de introducir cantidades importantes en el mercado comunitario, provocaría, con toda probabilidad, la caída de los precios en el mercado comunitario, con el consiguiente impacto negativo en el rendimiento económico de la industria de la Comunidad.
6.2. Conclusión sobre la probabilidad de reaparición del perjuicio
(97)
De lo anteriormente expuesto se concluye que, con toda probabilidad, la derogación de las medidas redundaría en la reaparición de un perjuicio importante para la industria de la Comunidad.
7. INTERÉS DE LA COMUNIDAD
7.1. Introducción
(98)
De conformidad con el artículo 21 del Reglamento de base, se examinó si la prórroga de las medidas antidumping existentes sería contraria al interés de la Comunidad en su conjunto. La determinación del interés comunitario se basó en una valoración de los diversos intereses implicados, es decir, los de la industria de la Comunidad y otros productores comunitarios, los de los usuarios y los de los suministradores de las materias primas del producto considerado.
(99)
Debe recordarse que, en las investigaciones anteriores, se consideró que la adopción de medidas y su posterior ampliación no eran contrarias al interés de la Comunidad. Por otra parte, la presente investigación es una segunda reconsideración por expiración, por lo que se analiza una situación en la que las medidas antidumping están en vigor desde 1994.
(100)
Sobre esta base se examinó si, a pesar de la conclusión de que existe la posibilidad de continuación o reaparición del dumping y de reaparición del perjuicio, existen razones de peso que pudieran llevar a concluir que el mantenimiento de las medidas en este caso concreto no responde al interés de la Comunidad.
7.2. Intereses de la industria de la Comunidad
(101)
La industria de la Comunidad es el único productor de ECT que no tiene relación alguna con los productores exportadores japoneses. Ha demostrado ser una industria viable y capaz de adaptarse a las condiciones cambiantes del mercado. Este extremo queda confirmado por los esfuerzos que ha desplegado por racionalizar la producción, reducir los costes e incrementar la productividad, así como por las inversiones continuadas en la producción de productos tecnológicamente más avanzados.
(102)
La mejora de su situación económica durante el período considerado indica que la industria de la Comunidad ha logrado beneficiarse de la imposición continuada de medidas y que se ha restablecido la competencia efectiva. A pesar de la mejora de su rentabilidad, todavía tiene que alcanzar el nivel de beneficios que cabe esperar de este tipo de productos tecnológicos. No obstante, como se expuso anteriormente, se puede concluir que, en el caso de que las medidas antidumping se interrumpan, lo más probable es que la situación de la industria de la Comunidad se deteriore gravemente, pudiendo llegar incluso al cierre, como se ha descrito en el considerando 93. Esto haría peligrar más de cien empleos que están directamente relacionados con el producto afectado.
(103)
Por añadidura, la producción en la Comunidad de productos de alta tecnología, como los ECT y, en particular, los avances de la I+D asociada a este tipo de producción tienen importantes efectos indirectos. Este es el caso, en concreto, de la producción del bloque del mecanismo de acoplamiento de la carga, dado que sus componentes se utilizan también para otras aplicaciones en determinados campos como el de los sistemas de seguridad, el médico, el industrial y el de las telecomunicaciones. Por otra parte, la existencia de una industria de la Comunidad que fabrica ECT no sólo incide en toda la industria de la televisión, es decir, desde el desarrollo y la fabricación de equipos de teledifusión hasta la producción de aparatos de televisión y magnetoscopios, sino que también puede influir en las normas establecidas para el sector de televisión de la Comunidad. Así, se considera, pues, que el hecho de que esta industria de alta tecnología desaparezca repercutiría negativamente en la industria de la televisión en general.
(104)
En vista de lo anterior, se llegó a la conclusión de que es necesario prorrogar las medidas vigentes para evitar los efectos desfavorables de las importaciones objeto de dumping, que podrían poner en peligro la existencia de la industria de la Comunidad y, por lo tanto, de una serie de puestos de trabajo especializados.
7.3. Intereses de los otros productores comunitarios
(105)
Por lo que respecta a los intereses de los otros productores de ECT de la Comunidad, cabe señalar que sólo uno de ellos cooperó en la presente investigación. Este productor, relacionado con un productor exportador japonés, se oponía a la continuación de las medidas, pero alegó que la existencia de las medidas le proporcionaba una ventaja competitiva frente a otros productores exportadores japoneses a la que no querría renunciar.
(106)
Ante la falta de cooperación del otro presunto productor comunitario, se ha de concluir que la ampliación de las medidas no afectará negativamente al productor comunitario que cooperó. De hecho, al igual que ocurrió con la prórroga de las medidas en 2000, la ampliación de las medidas vigentes fomentará su inversión en la Comunidad.
7.4. Interés de los usuarios
(107)
La Comisión también envió cuestionarios a veinticinco usuarios de ECT. Sólo cuatro de ellos cooperaron con la investigación. Estos usuarios son empresas de teledifusión autorizadas que emiten sus propios programas utilizando equipos propios. Compraban directamente de los productores de ECT equipos producidos en la Comunidad o en el país exportador y representan a la mayoría de los usuarios de ECT.
(108)
Un usuario alegó que no tenía previsto comprar un número importante de ECT en los próximos cinco años, por lo que la posible ampliación de las medidas no tendría efecto alguno en su actividad económica.
(109)
Otro alegó que tenía planes para cambiar a los productos de alta definición y que, en el caso de que las medidas dejaran de tener efecto, aumentaría el número de proveedores en la Comunidad y esto entrañaría cambios en los precios y en la innovación de los productos. Alegó también que no era realista el pensar en cambiar de proveedor de las cámaras, ya que los ECT no son bienes genéricos ni básicos.
(110)
Un tercer usuario alegó que estaba en contra de la renovación de las medidas antidumping, ya que ésta daría lugar a que hubiese menos competencia y menos modelos disponibles. Alegó, además, que no existía mucha flexibilidad para cambiar de un productor a otro a corto plazo.
(111)
Un cuarto usuario indicó que no podía prever el impacto del mantenimiento de las medidas.
(112)
Cabe señalar que en estos momentos son dos, al menos, los productores japoneses establecidos en la Comunidad y que estos siguen compitiendo con la industria comunitaria. De hecho, algunos usuarios han seguido comprando ECT japoneses, ya sean importados o producidos en la Comunidad. Por consiguiente, no se puede concluir que las medidas antidumping vigentes hayan eliminado completamente la competencia entre los distintos proveedores de ECT. Es cierto que las importaciones de ECT procedentes de Japón han disminuido desde la imposición de las medidas antidumping, pero esto obedece a la incapacidad de los productores exportadores japoneses de vender sus productos a la Comunidad a precios que no sean objeto de dumping.
(113)
Por lo que respecta a la posibilidad de cambiar de proveedor de ECT, se debe señalar que el objetivo de las medidas antidumping no es obligar a cambiar de proveedor de ECT, sino establecer condiciones uniformes mediante la eliminación de prácticas comerciales desleales. Además, no cabe duda de que la desaparición de la industria de ECT de la Comunidad como consecuencia de la eliminación de las medidas antidumping vigentes conduciría a una reducción de la competencia y a la dependencia de los usuarios de ECT de la Comunidad de la tecnología japonesa. Este último aspecto es especialmente importante, ya que los productores de ECT pueden desempeñar un papel importante en el establecimiento de futuras normas de teledifusión. Indudablemente, si la Comunidad no cuenta con un productor lo suficientemente fuerte de este producto, se encontrará en una situación de desventaja.
(114)
Coincidiendo con las conclusiones de procedimientos anteriores, se constató que los ECT no constituyen un factor de coste significativo para los usuarios, puesto que, en relación con su producción de programas de teledifusión, sólo suponen una pequeña proporción de los costes totales. Efectivamente, los equipos de cámaras afectados por las medidas antidumping tan sólo representan una parte del conjunto de equipos necesarios para una empresa de teledifusión. Del mismo modo, al considerar los costes totales de una empresa de teledifusión, y no sólo los de los equipos, la proporción del coste de los ECT sujetos a derechos antidumping es incluso menor, ya que existen otros costes más importantes, como la producción de los programas, el personal, los gastos generales, etc., que se hallan muy por encima del simple coste de un ECT.
(115)
En líneas generales, en la investigación se llegó a la conclusión de que los efectos en los usuarios son limitados si se comparan con el volumen de negocios global de las empresas de teledifusión, es decir, la adquisición de un ECT representa menos de un 0,2 % del volumen de negocios de las empresas de teledifusión. Además, en la actualidad, la vida media de un ECT se estima en torno a siete años, y en ocasiones diez, lo que significa que los ECT distan mucho de ser un factor de coste recurrente para los usuarios.
(116)
Así pues, puesto que las medidas se han venido aplicando durante cierto tiempo y se mantendrían al mismo nivel, puede concluirse que su ampliación no entrañará el deterioro de la situación de los usuarios. Es más, seguirán pudiendo acceder a ECT que no hayan sido producidos por la industria de la Comunidad. En cualquier caso, no existen pruebas que indiquen que la incidencia que pueda tener en los usuarios anule la necesidad de eliminar los efectos distorsionadores del dumping sobre el comercio y de restablecer la competencia efectiva.
(117)
Por último, cabe señalar que, de imponerse las medidas, en el transcurso de la investigación paralela descrita en el considerando 6 se revisarán de hecho las medidas en vigor y se actualizará su nivel.
7.5. Intereses de la industria suministradora
(118)
De los nueve suministradores de materias primas, sólo uno contestó al cuestionario y se mostró dispuesto a cooperar en la presente reconsideración. Esta empresa suministra una pieza importante de los ECT, lo que indica que sus operaciones son representativas de los suministradores de materias primas de este producto.
(119)
Las ventas de dicho producto por parte del mencionado suministrador a la industria de la Comunidad representan una parte importante de su volumen de negocios. La empresa alegó que si las medidas se ampliasen, se mantendría la producción de las materias primas. Por el contrario, si las medidas se derogasen, peligraría su capacidad de montaje por la imposibilidad de reducir los precios.
(120)
Por tanto, se llegó a la conclusión de que la ampliación de las medidas en vigor tendría una incidencia positiva en la industria suministradora de ECT.
7.6. Competencia y efectos distorsionadores sobre el comercio
(121)
Un importador, que también produce ECT en la Comunidad y que está relacionado con un productor exportador japonés, alegó que, independientemente de que las medidas siguiesen aplicándose o no, no existían planes para reducir la producción en la Comunidad.
(122)
Por consiguiente, se ha de concluir que, aún en el caso de que las medidas vigentes se renovasen, la industria de la Comunidad seguiría haciendo frente a la competencia de otros operadores de la Comunidad que producen y venden ECT. Así pues, los usuarios podrán seguir, como hasta ahora, comprando ECT de marcas japonesas.
(123)
Por otra parte, la investigación puso de manifiesto que, si se levantasen las medidas, existen razones para creer que la supervivencia de la industria de la Comunidad podría peligrar (véase el considerando 94). De ocurrir esto, la producción de ECT pasaría a manos de los productores japoneses (o de sus empresas relacionadas), con la consiguiente dependencia de la Comunidad de un número incluso menor de productores.
(124)
Por tanto, se concluye que la continuación de las medidas debería tener efectos positivos por lo que respecta al mantenimiento de la competencia y la eliminación de los efectos distorsionadores sobre el comercio.
7.7. Conclusión sobre el interés de la Comunidad
(125)
Teniendo en cuenta lo anterior, se concluye que no hay razones que obliguen, en aras del interés comunitario, a no mantener las medidas antidumping existentes.
8. MEDIDAS ANTIDUMPING
(126)
Se informó a todas las partes interesadas de los principales hechos y consideraciones en los que se tiene intención de basar la recomendación de mantener las medidas vigentes. También se concedió un plazo para presentar observaciones tras su comunicación.
(127)
De lo anterior se desprende que, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 11, apartado 2, del Reglamento de base, deben mantenerse las medidas antidumping aplicables a las importaciones de ECT originarios de Japón.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de equipos de cámara de televisión y sus piezas, de los códigos NC ex 8525 30 90 (código TARIC: 8525309010), ex 8537 10 91 (código TARIC: 8537109191), ex 8537 10 99 (código TARIC: 8537109991), ex 8529 90 81 (código TARIC: 8529908138), ex 8529 90 95 (código TARIC: 8529909530), ex 8543 89 97 (código TARIC: 8543899715), ex 8528 21 14 (código TARIC: 8528211410), ex 8528 21 16 (código TARIC: 8528211610) y ex 8528 21 90 (código TARIC: 8528219010), originarios de Japón.
2. Los equipos de cámaras de televisión podrán consistir en una combinación de las siguientes piezas, importadas conjuntamente o por separado:
a)
un cabezal de cámara provisto de tres o más sensores (dispositivos de avance del mecanismo de acoplamiento de la carga, de 12 mm o más), de más de 400 000 píxeles cada uno, que puedan conectarse a un adaptador en su parte posterior y cuya especificación de la relación señal-ruido sea de 55 dB o más en ganancia normal; bien en una sola pieza, con el cabezal de la cámara y el adaptador en la misma caja, bien en piezas separadas;
b)
un visor (diagonal de 38 mm o más);
c)
una estación de base o unidad de control de la cámara, conectada a ésta por cable;
d)
un panel de control operativo para el control de cada cámara (es decir, para ajustar el color, la apertura de la lente o el iris);
e)
un panel de control principal o unidad principal de ajuste, con indicación de la cámara seleccionada, para la visión de conjunto y el ajuste a distancia de varias cámaras.
3. El derecho no se aplicará a:
a)
las lentes (código TARIC adicional A727);
b)
los aparatos de vídeo (código TARIC adicional A727);
c)
los cabezales de cámara que tengan una unidad de grabación no separable en la misma caja (código TARIC adicional A727);
d)
las cámaras profesionales que no puedan utilizarse con fines de teledifusión (código TARIC adicional A727);
e)
las cámaras profesionales enumeradas en el anexo (códigos TARIC adicionales 8786 y 8969).
4. Cuando el equipo de cámara de televisión se importe con la lente, el valor franco frontera de la Comunidad utilizado en la aplicación del derecho antidumping será el del equipo de cámaras de televisión sin la lente. Si este valor no se especifica en la factura, el importador declarará el valor de la lente en el momento del despacho a libre práctica y facilitará pruebas e información en ese momento.
5. El derecho antidumping será del 96,8 % del precio neto franco frontera de la Comunidad, no despachado de aduana (código TARIC adicional: 8744), salvo en el caso de los productos fabricados por las siguientes empresas, cuyos derechos serán los que se indican:
-
Ikegami Tsushinki Co. Ltd: 200,3 % (código TARIC adicional: 8741),
-
Sony Corporation: 108,3 % (código TARIC adicional: 8742),
-
Hitachi Denshi Ltd: 52,7 % (código TARIC adicional: 8743).
6. A menos que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 19 de diciembre de 2006