NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1174/2005
ze dne 18. července 2005
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Nařízením (ES) č. 128/2005 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozků a hydrauliky, kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00, pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
(2)
Připomíná se, že šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2003 do 31. března 2004 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posuzování trendů podstatných pro stanovení újmy pokrývalo období od 1. ledna 2000 do konce období šetření (dále jen „dotyčné období“).
B. DALŠÍ POSTUP
(3)
Po uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z ČLR předložily některé zúčastněné strany písemné připomínky. Strany, které požádaly o ústní slyšení, byly také vyslyšeny.
(4)
Komise nadále vyhledávala a ověřovala všechny informace považované za nezbytné pro konečné závěry. Po uložení prozatímních opatření byla provedena ověření na místě v prostorách dovozců Jungheinrich AG v Německu a TVH Handling Equipment N.V. v Belgii.
(5)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit uložení konečného antidumpingového cla a konečné vybrání výše cla zajištěného prostřednictvím prozatímního cla. Rovněž jim byla poskytnuta lhůta, ve které mohly v reakci na toto oznámení podat námitku.
(6)
Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly uváženy a v příslušných případech byly závěry odpovídajícím způsobem upraveny.
C. DOTYČNÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotyčný výrobek
(7)
Dotyčnými výrobky se rozumí ruční paletové vozíky bez vlastního pohonu používané pro manipulaci s materiály běžně umísťovanými na palety a jejich základní díly, tj. podvozek a hydraulika, pocházející z ČLR (dále jen „dotyčný výrobek“), obvykle deklarované pod kódy KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00.
(8)
Některé zúčastněné strany znovu opakovaly své připomínky, které jsou uvedené v 11. bodu odůvodnění prozatímního nařízení a týkají se zahrnutí podvozku a hydrauliky do rozsahu dotyčného výrobku, avšak bez poskytnutí jakýchkoli doplňujících informací nebo bez opodstatnění. Tyto připomínky již byly zodpovězeny ve 12. až 14. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Zúčastněné strany nevznesly k těmto částem prozatímního nařízení žádné dodatečné připomínky.
(9)
Dále tvrdily, že: a) podvozky a hydraulika na jedné straně a ruční paletové vozíky na straně druhé jsou různé výrobky a že pro podvozky a hydrauliku nebylo provedeno stanovení dumpingu a újmy, a proto nemůže být uloženo antidumpingové clo; b) zahrnutí dílů bez dodržení postupu podle článku 13 základního nařízení by přílišně znevýhodnilo montéry ručních paletových vozíků ve Společenství a c) podvozky a hydraulika se dovážejí také pro účely služeb a uložení cla na podvozky a hydrauliku by přílišně znevýhodnilo běžné uživatele.
(10)
Pokud jde o tvrzení, že podvozky a hydraulika jsou jiné výrobky než ruční paletové vozíky a že nebylo provedeno stanovení dumpingu a újmy pro podvozky a hydrauliku, konstatuje se, že pro účely tohoto šetření jsou všechny druhy ručních paletových vozíků a jejich základní díly považovány za jeden výrobek z důvodů uvedených v 10. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, tj. všechny druhy mají stejné základní fyzické vlastnosti a použití. Proti těmto závěrům nebyl podán žádný přesvědčivý důkaz. Pokud jde o tvrzení, že nebyl proveden výpočet dumpingu a újmy pro podvozky a hydrauliku, připomíná se, že tyto základní díly spadají do definice dotyčného výrobku, pro který byly dumping a újma způsobené výrobnímu odvětví Společenství obdobného výrobku řádně stanoveny. Co se týče jmenovitě posouzení dumpingu, bylo shledáno, že dovoz podvozků a hydrauliky během období šetření byl prováděn v příliš malých množstvích na to, aby byl reprezentativní. Proto se považovalo za vhodné stanovit dumpingové rozpětí dotyčného výrobku na základě ručních paletových vozíků, pro které existovaly reprezentativní a spolehlivé údaje.
(11)
Pokud jde o tvrzení, že zahrnutí základních dílů by mohlo být provedeno pouze podle ustanovení článku 13 základního nařízení, aby se předešlo přílišným potížím montérů ručních paletových vozíků ve Společenství, konstatuje se, že se článek 13 definice dotyčného výrobku netýká. Článek 13 základního nařízení se týká spíše různých praktik obcházení, včetně montáže dílů, které nespadají do definice dotyčného výrobku, což se na tento případ nevztahuje. Proto nelze toto tvrzení přijmout.
(12)
Pokud jde o tvrzení, že podvozky a hydraulika jsou dodávány také pro účely služeb a že uložení cla na podvozky a hydrauliku by přílišně znevýhodnilo běžné uživatele, poznamenává se, že si žádný uživatel v průběhu šetření nestěžoval na to, že by některá opatření takové účinky měla. Dále se poznamenává, že objem podvozků a hydrauliky dovezených z ČLR během OŠ není ve vztahu k objemu dovezených čínských ručních paletových vozíků významný. Proto by byl případný dopad na údržbu starých ručních paletových vozíků zanedbatelný a toto tvrzení nelze přijmout.
(13)
Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se závěry o definici dotyčného výrobku uvedené v 10. až 15. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Obdobný výrobek
(14)
Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se 16. až 18. bod odůvodnění prozatímního nařízení vztahující se na obdobný výrobek.
D. DUMPING
1. Zacházení jako v tržní ekonomice
(15)
Po uložení prozatímních opatření tvrdili tři spolupracující vyvážející výrobci, že by jim mělo být uděleno zacházení jako v tržní ekonomice. Dva z nich jednoduše zopakovali tvrzení, která předložili dříve a která již byla zodpovězena Komisí v 19. až 34. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(16)
Připomíná se, že u jednoho z těchto dvou vyvážejících výrobců, který ve skutečnosti sestává ze dvou spřízněných společností, bylo šetřením zjištěno, že některá aktiva byla zaknihována do účetnictví jedné z těchto společností s významně vyšší hodnotou, než byla skutečná kupní cena. Bylo shledáno, že jsou tím porušeny mezinárodní účetní standardy IAS 1 (poctivá prezentace účetní uzávěrky) a IAS 16 (oceňování při účtování pozemků, budov a zařízení). Kromě toho bylo zjištěno, že druhá společnost porušuje standard IAS 21 (záznam po počátečním uznání transakcí v cizí měně) a IAS 32 (zveřejňování a prezentace finančních nástrojů). Kromě toho se auditoři uvedených společností na tyto položky ve finančním účetnictví nezaměřili, což utvrzuje v závěru, že audity nebyly provedeny v souladu s IAS. Nebyl předložen žádný nový důkaz, na jehož základě by se mohly změnit výše uvedené závěry, a proto se potvrzuje, že uvedený vyvážející výrobce nesplňuje požadavky druhého kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(17)
U jiného vyvážejícího výrobce se šetřením zjistilo, že odepsání půjčky nebylo řádně zaknihováno do účetnictví společnosti, čímž jsou jeho finanční výsledky významně ovlivněny. Bylo shledáno, že je tím porušen standard IAS 1 (poctivá prezentace účetní uzávěrky). Tato společnost kromě toho změnila účetní postup pro rezervy na nedobytné pohledávky, aniž by zpětně provedla uvedenou změnu, čímž znovu významně ovlivnila finanční výsledky. Bylo shledáno, že je tím porušen standard IAS 8 (změny v účetních postupech). Přestože auditor upozornil na nesoulad s čínskými účetními standardy při změně v postupu pro rezervy na nedobytné pohledávky, nevyřešil problémy s půjčkou. Nebyl předložen žádný důkaz, na jehož základě by se mohly změnit výše uvedené závěry, a proto se také potvrzuje, že uvedený vyvážející výrobce nesplňuje požadavky druhého kritéria čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(18)
Třetí vyvážející výrobce, Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, který po uložení prozatímních opatření nadále žádal o udělení zacházení jako v tržní ekonomice, podal důkaz o tom, že jeho činnost týkající se záznamů po počátečním uznání transakcí v cizí měně, ačkoli v některých případech není zcela v souladu s IAS 21, neovlivnila jeho finanční výsledky. Co se týče účetnictví uvedené společnosti, nebyl zjištěn žádný jiný problém ohledně souladu se standardy IAS. Proto se za těchto okolností považovalo za vhodné přezkoumat závěry o souladu tohoto vyvážejícího výrobce s druhým kritériem uvedeným v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení a tím mu udělit zacházení jako v tržní ekonomice. Co se týče ostatního, potvrzují se závěry uvedené v 19. až 34. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(19)
Poznamenává se, že nespolupracující čínský vyvážející výrobce a jeho spřízněný dovozce ve Společenství podali po uložení prozatímních opatření některé připomínky k prozatímním závěrům a požádali o udělení zacházení jako v tržní ekonomice a v případě, že jim nebylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice, o individuální zacházení. Uvedeným společnostem bylo sděleno, že nespolupracující vyvážející výrobci, tj. vyvážející výrobci, kteří se nepřihlásili, písemně nepodali svá stanoviska a nepředložili informace ve stanovených lhůtách, nemohou požadovat zacházení jako v tržní ekonomice nebo individuální zacházení podle ustanovení čl. 2 odst. 7, čl. 5 odst. 10, čl. 9 odst. 5 a čl. 18 odst. 1 základního nařízení.
2. Individuální zacházení
(20)
Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzuje se obsah 35. až 37. bodu odůvodnění prozatímního nařízení týkající se individuálního zacházení.
3. Běžná hodnota
3.1. Stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice
(21)
Předběžně byla vybrána Kanada jako analogická třetí země s tržním hospodářstvím pro stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, kterým nebylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice. Po uložení prozatímních opatření zopakovali dva vyvážející výrobci a jeden dovozce proti tomuto výběru své argumenty, jak je uvedeno ve 41. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Nepředložili však žádný doplňující ověřitelný důkaz, který by jejich argumenty podpořil.
(22)
Kromě toho také tvrdili, že výběr Kanady jako analogické třetí země s tržním hospodářstvím není vhodný, protože kanadští výrobci ručních paletových vozíků nesou mnohem vyšší náklady než jejich čínské protějšky, zejména pokud jde o náklady práce. V této souvislosti jeden vyvážející výrobce požádal o dodatečnou úpravu pro rozdíly ve výrobních nákladech mezi jeho vlastními náklady v ČLR a výrobními náklady v Kanadě, zatímco druhý vyvážející výrobce tvrdil, že již provedené velmi vysoké úpravy jsou známkou toho, že kanadské a čínské ruční paletové vozíky nejsou srovnatelné.
(23)
V této souvislosti se připomíná, že z šetření vyplynulo, že Kanada má konkurenceschopný a reprezentativní trh s ručními paletovými vozíky, že výrobní zařízení a postupy čínských a kanadských výrobců jsou podobné a že čínské a kanadské ruční paletové vozíky jsou celkově srovnatelné na základě kritérií stanovených pro účely tohoto šetření, jak je uvedeno ve 40., 43. a 44. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Šetřením se dále zjistilo, že výroba ručních paletových vozíků není náročná na pracovní sílu (náklady práce v Kanadě nepřekračují 15 % celkových výrobních nákladů), a proto by jakékoli rozdíly v nákladech práce mezi Kanadou a ČLR zásadním způsobem neovlivnily celkové výrobní náklady. Proto nelze přijmout tvrzení, že rozdíly v nákladech hlavně z důvodu pracovní síly zapříčinily, že je výběr Kanady jako analogické země nevhodný.
(24)
Pokud jde o tvrzení, že kanadští výrobci vyrábějí ruční paletové vozíky při podstatně vyšších nákladech než jejich čínské protějšky a že by měla být provedena úprava na běžnou hodnotu založená na rozdílu nákladů mezi Kanadou a jeho vlastními náklady v ČLR, mělo by se poznamenat, že informace o výrobních nákladech od vyvážejícího výrobce, který toto tvrzení vznesl, nebyly přijaty, protože nebylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice. To podstatně vyvrací tvrzení o srovnání nákladů. Z tohoto důvodu by mělo být toto tvrzení zamítnuto.
(25)
Pokud jde o tvrzení, že již provedené velké úpravy jsou známkou toho, že kanadské a čínské ruční paletové vozíky nejsou srovnatelné, poznamenává se, že druhy výrobků, které mají být vzájemně srovnávány, byly vybrány na základě kritérií považovaných za vhodné v rámci dotyčného výrobního odvětví. Srovnání druhů výrobků se uskutečnila na základě některých základních technických vlastností používaných všemi hospodářskými subjekty na trhu a nebyl předložen žádný důkaz o tom, že je tato metoda srovnání nevhodná, jak je uvedeno ve 43. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Proto nemůže být toto tvrzení přijato.
(26)
Nebyly předloženy žádné další námitky týkající se stanovení běžné hodnoty v analogické zemi, a proto se závěry uvedené v 38. až 48. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
3.2. Stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice
(27)
Vzhledem k tomu, že jednomu vyvážejícímu výrobci bylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice (viz 18. bod odůvodnění výše), byla běžná hodnota stanovena v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení, jak je uvedeno níže.
3.2.1. Celková reprezentativnost tuzemského prodeje
(28)
V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve přezkoumáno, zda byl tuzemský prodej ručních paletových vozíků nezávislým odběratelům reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil alespoň 5 % celkového objemu odpovídajícího vývozního prodeje do Společenství. To byl případ dotčeného vyvážejícího výrobce.
3.2.2. Specifická reprezentativnost druhu výrobku
(29)
Následně bylo přezkoumáno, zda by mohl být tuzemský prodej druhů výrobků srovnatelných s vyváženými druhy výrobků považován za reprezentativní. Pro tento účel byly nejdříve určeny srovnatelné druhy prodávané na tuzemském trhu. Při šetření byly za shodné nebo přímo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Společenství považovány takové druhy ručních paletových vozíků prodávaných na tuzemském trhu, jejichž nosnost, materiál podvozku, velikost vidlic, druh hydrauliky a druh kol byly stejné.
(30)
Prodej určitého druhu výrobku na tuzemském trhu byl považován za dostatečně reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje tohoto druhu výrobku na tuzemském trhu nezávislým odběratelům během OŠ představoval alespoň 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku pro vývoz do Společenství. Bylo tomu tak u některých vyvážených druhů výrobků.
3.2.3. Posouzení běžného obchodního styku
(31)
Nejdříve bylo přezkoumáno, zda by se tuzemský prodej výše uvedených druhů výrobků prováděný vyvážejícím výrobcem mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.
(32)
Toto ověření probíhalo na základě stanovení podílu tuzemského prodeje každého vyváženého druhu prodaného se ztrátou nezávislým odběratelům na tuzemském trhu během OŠ:
a)
U těch druhů výrobků, u nichž více než 80 % objemu prodeje na tuzemském trhu nebylo provedeno pod náklady na jednotku a jejichž vážený průměr prodejní ceny byl roven váženému průměru výrobních nákladů nebo vyšší, byla běžná hodnota pro každý druh výrobku vypočtena jako vážený průměr všech cen daného druhu stanovených pro tuzemský prodej nezávislým odběratelům během OŠ, zaplacených nebo splatných, bez ohledu na to, zda tyto prodeje byly ziskové nebo ne;
b)
V případě druhů výrobků, u nichž alespoň 10 %, nejvýše však 80 % objemu prodeje na tuzemském trhu nebylo provedeno pod náklady na jednotku, byla běžná hodnota pro každý druh výrobku vypočtena jako vážený průměr všech cen daného druhu stanovených pro tuzemský prodej, které byly shledány rovnými nákladům na jednotku nebo vyššími;
c)
V případě druhů výrobků, z nichž méně než 10 % objemu bylo prodáno na tuzemském trhu za ceny, které nebyly nižší než náklady na jednotku, se mělo za to, že dotyčný druh výrobku nebyl prodán v běžném obchodním styku, a proto byla běžná hodnota stanovena početně.
3.2.4. Běžná hodnota založená na skutečné tuzemské ceně
(33)
Jestliže byly splněny požadavky uvedené v 29. až 31. bodu odůvodnění a v 32. bodu odůvodnění písm. a) a b), byla běžná hodnota odpovídajících druhů výrobků založena na skutečných cenách zaplacených nebo splatných nezávislými odběrateli na tuzemském trhu vyvážející země během OŠ, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 1 základního nařízení.
3.2.5. Běžná hodnota založená na početně zjištěné hodnotě
(34)
U druhů spadajících pod 32. bod odůvodnění písm. c) tohoto nařízení, jakož i v případě druhů výrobků, které nebyly prodány na tuzemském trhu v reprezentativním množství, jak je uvedeno v 30. bodu odůvodnění tohoto nařízení, musela být běžná hodnota zjištěna početně.
(35)
Pro početní zjištění běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly k vlastním průměrným výrobním nákladům během OŠ připočteny vynaložené prodejní, správní a režijní náklady a vážený průměrný zisk z tuzemského prodeje obdobného výrobku realizovaný dotčeným vyvážejícím výrobcem v běžném obchodním styku.
4. Vývozní cena
(36)
Po uložení prozatímních opatření nebyly předloženy žádné připomínky ke stanovení vývozní ceny pro prodeje prováděné přímo nezávislým odběratelům ve Společenství. Proto se potvrzují závěry uvedené ve 49. bodu odůvodnění prozatímního nařízení ohledně stanovení vývozní ceny podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(37)
Pro dva vyvážející výrobce byla předběžně vypočtena vývozní cena pro jejich prodeje dovozcům, se kterými měli podle zjištění uzavřenou dohodu o vyrovnání v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení, jak je uvedeno ve 49. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(38)
Jeden z vyvážejících výrobců a jeho dovozce, pro které byly některé vývozní ceny vypočteny, tvrdili, že vztah mezi nimi neopravňuje k výpočtu vývozních cen a že by pro stanovení vývozních cen měly být základem skutečné ceny od vyvážejícího výrobce dovozci. Ze šetření však vyplynulo, že tyto vývozní ceny byly ovlivněny dohodou mezi stranami o tom, že určité náklady na vývoj výrobku by měl nést dovozce. Následkem toho byly průměrné vývozní ceny pro dovozce podstatně vyšší než pro jiné nezávislé odběratele ve Společenství. Proto nebyly ceny vyvážejícího výrobce dovozci vzaty za základ pro stanovení vývozních cen. Kromě toho došlo před skončením OŠ k přidružení vyvážejícího výrobce a dovozce. Za těchto okolností by se vývozní ceny normálně vypočítaly na základě cen dalšího prodeje nezávislým odběratelům ve Společenství. V tomto případě byl však počet transakcí opětného prodeje provedených v OŠ velmi malý a skutečné ceny transakcí nebyly dovozcem poskytnuty včas a nebyly ověřitelné. Za těchto okolností nebyly tyto prodeje při konečném výpočtu vývozních cen brány v úvahu.
(39)
Ve skutečnosti prováděl tento vyvážející výrobce významné přímé prodeje nezávislým odběratelům ve Společenství, které byly použity ke stanovení vývozní ceny, jak je uvedeno v 36. bodu odůvodnění tohoto nařízení.
(40)
Druhý vyvážející výrobce, pro kterého byly vypočteny některé vývozní ceny, a dotčený dovozce předložili připomínky k prozatímním závěrům a tvrdili, že mezi nimi neexistovalo žádné ujednání nebo dohoda ve smyslu přidružení nebo dohoda o vyrovnání, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 9 základního nařízení a v článku 2.3 antidumpingové dohody Světové obchodní organizace (WTO ADA). Proto je výpočet vývozních cen na základě cen dalšího prodeje dovozce nezávislým odběratelům nesprávný.
(41)
Toto tvrzení nemohlo být přijato, protože se informace poskytnuté vývozcem a dovozcem neshodovaly. Během inspekce na místě v prostorách vyvážejícího výrobce bylo vyšetřovatelům sděleno, že důvodem, proč jsou vývozní ceny mezi stranami mnohem vyšší než běžné ceny, je to, že mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem existuje zvláštní ujednání nebo dohoda. Kromě toho všechny vývozní faktury odkazovaly pro bližší údaje na tuto dohodu. Vyvážející výrobce popřel existenci písemné dohody, podal však vysvětlení, že dotčený dovozce byl ochoten zaplatit takové vyšší ceny, aby získal a udržel si výhradní právo k prodeji některých výrobků vyvážejícího výrobce na některé trhy. Dovozce popřel také existenci jakéhokoli zvláštního vztahu a při inspekci na místě uvedl, že ceny zaplacené vyvážejícímu výrobci jsou vyšší z důvodu vysoké kvality dotyčných výrobků. Toto tvrzení nebylo podloženo žádným důkazem a bylo samozřejmě v rozporu se závěry šetření. Za těchto okolností se má se za to, že vývozní ceny nebyly spolehlivé a musejí být upraveny buď z důvodu existence některého typu dohody o vyrovnání na základě ustanovení čl. 2 odst. 9 základního nařízení, nebo rozdílů ve fyzických vlastnostech odrážejících údajnou vyšší kvalitu výrobků na základě čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení. Při neexistenci jakýchkoli dalších informací byly vývozní ceny vypočteny tak, jak je stanoveno ve 49. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(42)
Tentýž vyvážející výrobce a tentýž dovozce také tvrdili, že výpočet vypočtené vývozní ceny byl nesprávný, protože ziskové rozpětí použité při výpočtu bylo podstatně vyšší než zisková rozpětí použitá pro stejné účely v jiných případech v minulosti, a že byl proto nevhodný. V této souvislosti se poznamenává, že každý případ je přezkoumáván na základě jeho vlastní podstaty a závěry jednoho šetření nelze jednoduše přenést na jiné. V tomto případě ziskové rozpětí použité ve výpočtu představovalo vážený průměr skutečných čistých zisků z prodeje dotyčného výrobku vykázaných jedenácti nespřízněnými dovozci v průběhu šetření. Nebyl podán žádný důkaz, který by mohl tyto údaje popřít. Proto by mělo být toto tvrzení zamítnuto.
(43)
Mělo by se však poznamenat, že výpočet vypočtené vývozní ceny byl po inspekci v prostorách dotčeného dovozce změněn, aby se zohlednily nezbytné opravy některých cen dalšího prodeje a prodejní, správní a režijní náklady dovozce.
5. Srovnání
(44)
Po uložení prozatímních opatření jeden vyvážející výrobce požadoval úpravu některých vývozních cen o rozdíly v obchodních úrovních mezi přímými vývozními prodeji do Společenství a prodeji na vývoz do Společenství prostřednictvím obchodníků v ČLR v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. d) bod i) základního nařízení. Tvrdil, že vývozní prodeje prostřednictvím čínských obchodníků zahrnují další prodeje obchodníkům, které v případech přímých vývozů do Společenství nejsou obvykle nutné. V souvislosti s tím se poznamenává, že výše uvedený článek základního nařízení stanoví, že úprava o rozdíly v obchodních úrovních je na místě, pokud se prokáže, že existují trvalé a zřejmé rozdíly ve funkcích a cenách prodejce na různých obchodních úrovních na tuzemském trhu země vývozu. V tomto případě vyvážející výrobce požádal o úpravu a snažil se prokázat její potřebu s ohledem na okolnosti jeho vývozních prodejů spíše než jeho tuzemských prodejů. To není dostatečným podkladem pro uplatnění nároku na úpravu obchodní úrovně. Kromě toho se šetřením zjistilo, že všechny vývozy dotčeného vyvážejícího výrobce, jakož i tuzemské prodeje v analogické zemi byly prováděny obchodníkům, tj. neexistovaly žádné rozdílné obchodní úrovně mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou.
6. Dumpingová rozpětí
(45)
Při výpočtu dumpingového rozpětí uplatňovaného na všechny ostatní vyvážející výrobce, jak je uvedeno v 53. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, se již nebral v úvahu vyvážející výrobce, kterému bylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice. Nebyly předloženy žádné další připomínky k závěrům uvedeným v 52. a 53. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se potvrzují. Avšak pro vyvážejícího výrobce, kterému bylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice, bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty každého druhu výrobku vyváženého do Společenství, jak je uvedeno v 28. až 35. bodu odůvodnění tohoto nařízení, a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího druhu výrobku v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení. Dumpingová rozpětí stanovená s konečnou platností po změnách uvedených výše a vyjádřená jako procentní podíl čisté ceny s dodáním na hranice Společenství před proclením jsou tyto:
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory
32,2 %
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd
28,5 %
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd
39,9 %
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd
7,6 %
Všechny ostatní společnosti
46,7 %
E. VÝROBNÍ ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
1. Výroba ve Společenství
(46)
Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní závěry o výrobě ve Společenství, jak uvádí 55. a 56. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Definice výrobního odvětví Společenství
(47)
Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní závěry o definici výrobního odvětví ve Společenství, jak uvádí 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
F. ÚJMA
1. Spotřeba Společenství
(48)
Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní závěry o spotřebě Společenství, jak je uvedeno v 58. a 59. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Dovoz ručních paletových vozíků z ČLR do Společenství
(49)
Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní závěry o dovozu ručních paletových vozíků z ČLR do Společenství, jak je uvedeno v 60. až 64. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Situace výrobního odvětví Společenství
(50)
Po uložení prozatímních opatření jeden vyvážející výrobce zpochybnil nepříznivý stav výrobního odvětví Společenství poukázáním na to, že výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství během dotyčného období vzrostla, vytváření zásob po roce 2001 nelze považovat za známku újmy, nýbrž se musí chápat jako známka zlepšení výrobního odvětví Společenství, prodejní cena ručních paletových vozíků prodávaných výrobci Společenství a jejich podíl na trhu zůstaly stabilní v roce 2003 a během OŠ, ziskovost výrobního odvětví Společenství se v letech 2000 a 2001 zvýšila, úroveň investic výrobního odvětví Společenství se více než zdvojnásobila, což naznačuje, že nebylo obtížné získávat kapitál a stabilita mezd musí být chápána jako pozitivní ukazatel.
(51)
Pokud jde o tvrzení, že výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství vzrostla a že to neznamená újmu, mělo by se poznamenat, že zatímco celkový růst výrobní kapacity během dotyčného období činil 3 %, snížil se mezi rokem 2001 a OŠ o téměř 2 %. Výrobní kapacita ve skutečnosti rostla jen v letech 2001 a 2002, kdy se prováděly investice. Tento vývoj nelze považovat za vývoj naznačující, že neexistuje újma výrobnímu odvětví Společenství, zejména když spotřeba během téhož období vzrostla o 17 %.
(52)
Pokud jde o tvrzení, že vytváření zásob po roce 2001 nelze považovat za známku újmy, nýbrž se musí chápat jako známka zlepšení výrobního odvětví Společenství, by se mělo poznamenat, že kromě výkladu uvedeného v 67. bodu odůvodnění prozatímního nařízení ohledně toho, proč tento ukazatel není považován za zvláště podstatný ukazatel hospodářské situace výrobního odvětví Společenství, je nutno připomenout, že zásoby během dotyčného období vzrostly celkově o 14 %. Skutečnost, že bylo dosaženo vrcholu v roce 2001, nemění nic na závěru, že zásoby možná alespoň přispěly k nepříznivému stavu výrobního odvětví Společenství.
(53)
Pokud jde o tvrzení, že prodejní cena a podíl na trhu ručních paletových vozíků prodávaných výrobci Společenství zůstaly stabilní v roce 2003 a během OŠ, mělo by se poznamenat, že OŠ zahrnuje 9 měsíců roku 2003. Je nutno poznamenat, že analýza újmy zahrnuje období několika let a že se během dotyčného období podstatně snížily jak podíl na trhu, tak i prodejní cena výrobního odvětví Společenství. Toto nebylo popřeno.
(54)
Pokud jde o tvrzení, že zvýšení ziskovosti výrobního odvětví Společenství mezi rokem 2000 a 2001 nenaznačuje újmu, mělo by se poznamenat, že se ziskovost poněkud zvýšila z 0,28 % v roce 2000 na 0,51 % v roce 2001 a potom se nepřetržitě snižovala až na - 2,31 % během OŠ. To je jasným ukazatelem újmy.
(55)
Pokud jde o tvrzení, že se úroveň investic výrobního odvětví Společenství více než zdvojnásobila a že tedy nebylo obtížné získávat kapitál, se připomíná, jak uvádí 76. bod odůvodnění prozatímního nařízení, že v letech 2001 a 2002 byly investovány velké částky na výměnu opotřebených výrobních zařízení nezbytných pro udržení konkurenceschopnosti výrobního odvětví Společenství. Mezi rokem 2002 a OŠ poklesly investice o 40 %, přičemž se současně zhoršovala ziskovost, což naznačuje problémy se získáváním kapitálu. To opět jasně naznačuje stav újmy.
(56)
Pokud jde o tvrzení, že stabilita mezd musí být chápána jako pozitivní ukazatel, je nutno poznamenat, že tento ukazatel by měl být analyzován v kontextu vývoje mezd a zaměstnanosti. Zhoršení výrobního odvětví je jasně vidět na snížení počtu zaměstnanců. Skutečnost, že výrobci Společenství nemohli zvyšovat mzdy s růstem inflace během dotyčného období v důsledku nerovné soutěže, se musí považovat za negativní ukazatel.
(57)
Tvrzení tohoto vyvážejícího výrobce analyzovaná v 50. až 56. bodu odůvodnění tohoto nařízení by měla být proto zamítnuta.
(58)
Někteří dovozci tvrdili, že výrobní odvětví Společenství nabízelo ruční paletové vozíky k prodeji za ceny mnohem nižší než jakékoli ruční paletové vozíky vyrobené v Číně a že to naznačuje, že není poškozováno. Toto tvrzení není podloženo zjištěním významného cenového podbízení více než 55 %, jak je uvedeno v 64. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, a proto nemůže být přijato.
(59)
Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní závěry o situaci výrobního odvětví Společenství, jak jsou uvedeny v 65. až 84. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Závěr o újmě
(60)
Závěrem je třeba konstatovat, jak již bylo uvedeno v prozatímním nařízení, že všechny příslušné ukazatele újmy ukázaly nepříznivý vývoj. Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní závěry o újmě uvedené v 85. až 87. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
G. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI ÚJMY
1. Úvod
(61)
Protože nebyly předloženy žádné další připomínky k úvodu o příčinné souvislosti újmy, jak uvádí 88. bod odůvodnění prozatímního nařízení, konstatování se potvrzuje.
2. Účinky dumpingového dovozu
(62)
Jeden vyvážející výrobce a někteří dovozci tvrdili, že použití údajů Eurostatu o dovozu není při určování objemu a podílu dovozu dotyčného výrobku na trhu vhodné, protože k tomu neexistuje zvláštní kód KN. Tvrdili, že se i na jiné výrobky vztahují dva příslušné kódy KN, jeden, který se vztahuje na celý výrobek, a druhý na ostatní díly, a že takové údaje Eurostatu tedy nemohou podat přesnou informaci o účinku dumpingového dovozu. Poznamenává se, že nebyl podán žádný důkaz, který by naznačoval, že pod kódem KN 8427 90 00, který se vztahuje na celý výrobek a používal se pro určování objemu dumpingového dovozu, mohla být klasifikována jakákoli významná množství jiných výrobků. Tytéž zúčastněné strany ve skutečnosti použily údaje Eurostatu o dovozu z téhož kódu KN, aby opodstatnily své tvrzení týkající se vývoje dovozu ručních paletových vozíků z jiných třetích zemí. Vzhledem k úzké definici kódu KN se má také za to, že obrovskou většinu výrobků vstupujících do Společenství podle tohoto oddílu tvoří dovoz dotyčného výrobku. Co se týče druhého kódu KN 8431 20 00 vztahujícího se na díly pro použití výlučně nebo hlavně u strojního zařízení oddílu 8427, poznamenává se, že Eurostatem vykázané dovozy vztahující se k tomuto kódu jsou malé a při stanovování objemu a podílu dovozu dotyčného výrobku na trhu nebyly brány v úvahu. Proto nemůže být toto tvrzení přijato.
(63)
Při neexistenci jakékoli další připomínky se potvrzují prozatímní závěry o účincích dumpingového dovozu uvedeného v 89. až 91. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Účinky dalších činitelů
a) Vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství
(64)
Po uložení prozatímních opatření jeden vyvážející výrobce tvrdil, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství byla nesprávně vyhodnocena. Bylo zjištěno, že objem vývozního prodeje poklesl o téměř 50 % mezi rokem 2000 a OŠ, což mělo významný dopad na výkonnost výrobního odvětví Společenství. Je nutno poznamenat, že i když vývozy z absolutního hlediska poklesly, představovaly v průměru pouze 11 % celkového objemu prodeje výrobního odvětví Společenství během dotyčného období. Kromě toho, zatímco během OŠ byly prodeje ve Společenství ztrátové, byly vývozy ještě mírně ziskové. Proto nelze pokles vývozů považovat za činitele způsobujícího podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství. Z tohoto důvodu by mělo být toto tvrzení zamítnuto a měly by být potvrzeny závěry uvedené v 92. a 93. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
b) Investice výrobního odvětví Společenství
(65)
Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní závěry o investicích výrobního odvětví Společenství, jak jsou uvedeny v 94. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
c) Dovoz z ostatních třetích zemí
(66)
Dva vyvážející výrobci a někteří dovozci na rozdíl od závěrů uvedených v 95. bodu odůvodnění prozatímního nařízení tvrdili, že země jiné než ČLR, zejména Brazílie a Indie, využívaly síly eura k tomu, aby významně zvýšily své prodeje na trhu Společenství. Jestliže dovoz ze třetích zemí, např. z Brazílie a Indie, představuje jen asi 1 % čínského dovozu dotyčného výrobku, může být jejich případný dopad na příčinnou souvislost zanedbatelný. Proto by mělo být toto tvrzení zamítnuto.
(67)
Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní závěry o dovozu z jiných třetích zemí, jak jsou uvedeny v 95. a 96. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
d) Směnný kurz EUR/USD
(68)
Jeden vyvážející výrobce a někteří dovozci tvrdili, že zjištěný podíl cenového podbízení je způsoben slabým kurzem USD vůči euru a nikoli dumpingovými dovozními cenami. Tyto strany však nepodaly žádný důkaz dokládající objem dovozu z ČLR fakturovaného v USD, který by umožnil celkové hodnocení jakéhokoli dopadu směnných kurzů na ceny. V každém případě, i kdyby byl veškerý dovoz z ČLR proveden v USD, což nemohou závěry šetření potvrdit, poklesly by dovozní ceny dotyčného výrobku o 25 % (pokles hodnoty USD vůči euru) místo o 34 % zaznamenaných během dotyčného období. Konečně je nutno poznamenat, že se s výjimkou dvou jednotlivých případů s jasně zanedbatelným objemem dovozu celkově snížil dovoz ze všech jiných zemí než ČLR, které rovněž těžily ze zhodnocení eura. To naznačuje, že výkyvy měny nemohly být podstatným příčinným činitelem pro nárůst dumpingového dovozu z ČLR. Toto tvrzení by proto mělo být zamítnuto a měly by být potvrzeny závěry uvedené v 98. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
e) Prodejní chování
(69)
Jeden vyvážející výrobce a někteří dovozci opakovali své tvrzení, že žadateli jsou velké společnosti činné v odvětví manipulace s materiálem, pro které jsou ruční paletové vozíky pouze doplňkovým výrobkem často používaným jako „nástroj prodeje“ pro větší, dražší výrobky. Protože nebyl podán žádný nový důkaz, potvrzují se závěry uvedené v 99. a 100. bodu odůvodnění prozatímního nařízení a toto tvrzení se zamítá.
f) Strategické chyby, kterých se dopustili výrobci v ES, jako jsou výrobky s nízkou kvalitou a výroba vlastních dílů
(70)
Jeden vyvážející výrobce znovu opakoval tvrzení, že si výrobci Společenství sami způsobili újmu, když se zaměřili na výrobu výrobků s nízkou kvalitou a objednávali díly u externích společností. Nebyl však podán žádný nový důkaz na podporu tohoto tvrzení. Poznamenává se, že toto tvrzení již bylo přezkoumáno a výslovně uvedeno v 101. až 103. bodu odůvodnění prozatímního nařízení, které se potvrzují.
4. Závěry o příčinných souvislostech
(71)
Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, které by mohly změnit předběžné zjištění, potvrzuje se závěr o příčinných souvislostech, jak je stanoven v 104. a 105. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
H. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
1. Obecné poznámky
(72)
Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se obecné poznámky o zájmu Společenství, jak uvádí 106. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Zájem výrobního odvětví Společenství
(73)
Po uložení prozatímních opatření jeden dovozce tvrdil, že v důsledku uložení antidumpingových opatření nebudou dříve zavřené výrobní závody ve Společenství znovu otevřeny, a nevzniknou tedy nové pracovní příležitosti. Toto tvrzení však nebylo podloženo žádným důkazem. I kdyby se znovu neotevřely žádné zavřené závody, musí se poznamenat, že využití kapacity výrobního odvětví Společenství činilo během OŠ pouze 46 %. To je jasnou známkou potenciálu pro zvyšování výroby a prodejů výrobního odvětví Společenství, pokud by na trhu Společenství panovala korektní hospodářská soutěž. Proto by mělo být toto tvrzení zamítnuto.
(74)
Jeden vyvážející výrobce a někteří dovozci tvrdili, že činnosti výrobního odvětví Společenství v oblasti ručních palet, zejména pokud jde o zaměstnanost, jsou zanedbatelné ve vztahu k jejich celkovým činnostem, a proto je jejich zájem na takových opatřeních omezený ve srovnání s jinými hospodářskými subjekty na trhu. Především se připomíná, že vyvážející výrobci nejsou v postavení, aby vznášeli požadavky ohledně přezkoumání zájmu výrobního odvětví Společenství. Totéž platí, co se týče zájmu dodavatelů, obchodníků nebo uživatelů prošetřovaného níže. Podaná tvrzení byla přesto přezkoumána. V této souvislosti se připomíná, že během OŠ zaměstnalo výrobní odvětví Společenství pro ruční paletové vozíky asi 434 pracovníků, zatímco například spolupracující dovozci zaměstnali kolem 74 pracovníků. Dále se poznamenává, že někteří výrobci Společenství většinou počítají výhradně s výrobou a prodejem ručních paletových vozíků. Proto nemůže být toto tvrzení přijato.
(75)
Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní závěry o zájmu výrobního odvětví Společenství, jak jsou uvedeny v 107. až 109. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Zájmy dodavatelů Společenství
(76)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že je nedostatek zastoupení ze strany dodavatelů Společenství známkou toho, že jejich činnost nebyla nepříznivě ovlivněna dovozem z ČLR. Toto tvrzení nemůže být přijato. Výrobní odvětví Společenství počítá s dodavateli některých dílů ve Společenství a není rozumné předpokládat, že neexistují žádné nepříznivé účinky na jejich činnost. Jejich činnost by mohla být ovlivňována dalším uzavíráním závodů ve Společenství. Při neexistenci jakýchkoli nových připomínek se potvrzuje prozatímní závěr o zájmu dodavatelů Společenství, jak je uveden ve 110. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Zájem nespřízněných dovozců/obchodníků
(77)
Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že šetření ignorovalo zájmy malých dovozců, kteří zaměřují své činnosti většinou na ruční paletové vozíky. Je nutno poznamenat, že při tomto šetření byla plně vzata v úvahu stanoviska podaná dovozci, kteří se přihlásili ve stanovené lhůtě a poskytli dostatečné informace. Mezi spolupracujícími nespřízněnými dovozci byly společnosti se dvěma a třemi zaměstnanci. Dále se poznamenává, že spolupracující dovozci vykazovali velmi dobrou ziskovost v obchodě s ručními paletovými vozíky (čisté zisky až 50 % z obratu). Proto je vhodné vzít v úvahu, že dopad uložení antidumpingových opatření na jejich činnost bude poměrně malý. Toto tvrzení by tedy mělo být zamítnuto a měly by být potvrzeny závěry uvedené v 111. až 114. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Zájem uživatelů
(78)
Dva vyvážející výrobci a někteří dovozci tvrdili, že zvýšení ceny čínských ručních paletových vozíků po uložení opatření bude mít ve Společenství bezprostřední neúměrný účinek na statisíce obchodů, skladů a továren, v kterých se používají ruční paletové vozíky. Poznamenává se však, že žádný takový uživatel ručních paletových vozíků nepředložil připomínky k závěrům uvedeným v prozatímním nařízení. Protože toto tvrzení nebylo podloženo žádným důkazem, mělo by být zamítnuto.
(79)
Protože nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se prozatímní závěry o zájmu uživatelů Společenství, jak jsou uvedeny ve 115. a 116. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
6. Závěr o zájmu Společenství
(80)
Na základě výše uvedeného se potvrzují závěry o zájmu Společenství uvedené v 117. až 119. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
I. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň odstraňující újmu
(81)
Vzhledem k tomu, že neexistují žádné opodstatněné připomínky, potvrzuje se metodika použitá pro zjišťování úrovně odstraňující újmu, jak je popsána ve 120. až 123. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
(82)
Na základě této metodiky byla vypočtena úroveň odstraňující újmu za účelem zjištění úrovně opatření, která mají být s konečnou platností uložena.
2. Forma a úroveň cla
(83)
S ohledem na výše uvedené a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být uloženo konečné antidumpingové clo na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí, protože bylo u všech dotčených vyvážejících výrobců shledáno, že úroveň odstraňující újmu je vyšší než dumpingová rozpětí.
(84)
S ohledem na výše uvedené jsou konečné celní sazby následující:
Společnost
Celní sazba
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory
32,2 %
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd
28,5 %
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd
39,9 %
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd
7,6 %
Všechny ostatní společnosti
46,7 %
(85)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě závěrů stávajícího šetření. Odrážejí tedy situaci zjištěnou během šetření ohledně těchto společností. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu uplatňovanému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výhradně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétními právnickými osobami. Dovezené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení s názvem a adresou, včetně subjektů spřízněných s konkrétně uvedenými subjekty, nemohou tyto sazby využívat a podléhají celní sazbě uplatňované na „všechny ostatní společnosti“.
(86)
Každá žádost o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu nebo po ustanovení nových výrobních nebo prodejních subjektů) se zasílá Komisi (3) se všemi důležitými informacemi, zejména s informacemi o jakýchkoli změnách činnosti společnosti spojených s výrobou, domácími a vývozními prodeji souvisejícími např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. Nařízení bude potom případně pozměněno prostřednictvím aktualizace seznamu společností využívajících individuálních celních sazeb.
3. Vybírání prozatímního cla
(87)
Vzhledem k rozsahu zjištěného dumpingového rozpětí a s ohledem na úroveň újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství se považuje za nutné, aby výše cla zajištěná prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého předběžným nařízením byla rozhodně vybírána do výše cla uložené s konečnou platností tímto nařízením. Pokud je konečné clo vyšší než prozatímní clo, měla by se s konečnou platností vybírat jen výše zajištěná na úrovni prozatímního cla.
4. Závazky
(88)
Po uložení prozatímních antidumpingových opatření vyjádřili dva vyvážející výrobci ochotu nabídnout závazky v souladu s ustanoveními článku 8 základního nařízení. Byla posouzena možnost smluvních právních prostředků ve formě cenových závazků. Poznamenává se však, že jeden z těchto vyvážejících výrobců při šetření nespolupracoval, a proto z důvodu, že nebylo uděleno zacházení jako v tržní ekonomice nebo individuální zacházení, jak je uvedeno v 19. bodu odůvodnění tohoto nařízení, nemohly být stanoveny minimální ceny. Dále bylo prokázáno, že dotyčný výrobek existuje ve stovkách druhů, které jsou často modernizovány nebo jinak modifikovány. Kromě toho vyvážející výrobci také prodávali, buď přímo, nebo prostřednictvím svých přidružených dovozců, jiné výrobky stejným odběratelům. Za takových okolností by bylo sledování cenových závazků téměř nemožné. Proto se při tomto konkrétním šetření usoudilo, že je přijetí závazků neúčelné a nabídky musely být odmítnuty. Vyvážející výrobci byli patřičně informováni a byla jim poskytnuta možnost se vyjádřit. Jejich připomínky nezměnily výše uvedené rozhodnutí,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozků a hydrauliky, kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00 (kódy TARIC 8427900010 a 8431200010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazby konečného antidumpingového cla, které se vztahují na čistou cenu franco hranice Společenství před proclením, činí:
Čínská lidová republika
Celní sazba (%)
Doplňkový kód TARIC
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, ČLR
32,2
A600
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, ČLR
28,5
A601
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, ČLR
39,9
A602
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, ČLR
7,6
A603
Všechny ostatní společnosti
46,7
A999
3. Není-li uvedeno jinak, použijí se platná předpisy týkající se cel.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení Komise (ES) č. 128/2005 o dovozu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů spadajících pod kódy KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00 (kódy TARIC 8427900010 a 8431200010) pocházejících z Čínské lidové republiky se vyberou s konečnou platností v souladu s pravidly stanovenými níže. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby antidumpingových cel, se uvolňují. V případech, kdy je sazba uloženého konečného cla vyšší než sazba prozatímního cla, vyberou se s konečnou platností pouze částky zajištěné ve výši prozatímního cla.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 18. července 2005.
REGLAMENTO (CE) N o 1174/2005 DEL CONSEJO
de 18 de julio de 2005
por el que se establece un derecho antidumping definitivo y se percibe definitivamente el derecho provisional establecido sobre las importaciones de transpaletas manuales y sus partes esenciales originarias de la República Popular China
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 384/96 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) (en lo sucesivo el «Reglamento de base»), y en particular su artículo 9,
Vista la propuesta presentada por la Comisión previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. MEDIDAS PROVISIONALES
(1)
Mediante el Reglamento (CE) no 128/2005 (2) (en lo sucesivo el «Reglamento provisional»), la Comisión estableció un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de transpaletas manuales y sus partes esenciales, es decir, los chasis y el sistema hidráulico que permite la elevación mecánica de la carga, clasificadas en los códigos NC ex 8427 90 00 y ex 8431 20 00, originarias de la República Popular China.
(2)
Se recuerda que la investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de abril de 2003 y el 31 de marzo de 2004 (en lo sucesivo el «período de investigación» o «PI»). El examen de las tendencias pertinentes para el análisis del perjuicio abarca el período que va del 1 de enero de 2000 hasta el final del período de investigación (en lo sucesivo el «período considerado»).
B. PROCEDIMIENTO ULTERIOR
(3)
Tras el establecimiento de un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de transpaletas manuales y sus partes esenciales originarias de la República Popular China, algunas partes interesadas presentaron observaciones por escrito. También se concedió a las partes que lo solicitaron la oportunidad de ser oídas.
(4)
La Comisión siguió buscando y verificando toda la información que consideró necesaria para sus conclusiones definitivas. Tras la imposición de las medidas provisionales, se llevaron a cabo inspecciones in situ en los locales de los importadores Jungheinrich AG en Alemania y TVH Handling Equipment N.V. en Bélgica.
(5)
Se informó a todas las partes interesadas acerca de los hechos y consideraciones esenciales sobre cuya base se tenía intención de recomendar el establecimiento de derechos antidumping definitivos y la percepción definitiva de los importes garantizados mediante el derecho provisional. También se les concedió un plazo para que pudieran presentar observaciones después de esta comunicación.
(6)
Se tuvieron en cuenta los comentarios orales y escritos presentados por las partes y, cuando se consideró apropiado, se modificaron en consecuencia las conclusiones provisionales.
C. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
(7)
El producto afectado consiste en transpaletas manuales, sin propulsión, de las que se utilizan para la manipulación de material normalmente colocado sobre paletas, y sus partes esenciales, es decir, los chasis y el sistema hidráulico que permite la elevación mecánica de la carga, originarias de la República Popular China (en lo sucesivo el «producto afectado»), clasificadas normalmente en los códigos NC ex 8427 90 00 y ex 8431 20 00.
(8)
Algunas partes interesadas reiteraron sus comentarios, consignados en el considerando 11 del Reglamento provisional, respecto a la inclusión de los chasis y el sistema hidráulico en el producto afectado, aunque sin aportar información adicional o justificación alguna. En los considerandos 12 a 14 del Reglamento provisional ya se dio respuesta a estos comentarios. Las partes interesadas no plantearon cuestiones adicionales relativas a estas secciones del Reglamento provisional.
(9)
Asimismo, alegaron que: a) los chasis y el sistema hidráulico, por una parte, y las transpaletas manuales, por otra, son productos distintos, y que al no haberse realizado una evaluación del dumping y el perjuicio para estas partes no se podía establecer, por lo tanto, un derecho antidumping; b) la inclusión de partes sin seguir el procedimiento establecido en el artículo 13 del Reglamento de base penalizaría excesivamente a los montadores de transpaletas manuales de la Comunidad; y c) los chasis y el sistema hidráulico también se importan a efectos de mantenimiento y el establecimiento de un derecho sobre estas partes penalizaría excesivamente a los actuales usuarios.
(10)
Respecto a la alegación de que los chasis y el sistema hidráulico son productos distintos a las transpaletas manuales y que no se había realizado una evaluación del perjuicio y el dumping para estas partes, hay que observar que, por las razones expuestas en el considerando 10 del Reglamento provisional, todos los tipos de transpaletas manuales y sus partes esenciales se consideran un único producto, es decir, todos los tipos tienen las mismas características físicas y usos básicos. No se han presentado pruebas de peso contra estas conclusiones. Por lo que se refiere al argumento de que no se había calculado el dumping y el perjuicio para los chasis y el sistema hidráulico, se señala que estas partes esenciales están incluidas en la definición del «producto afectado», para el cual se había determinado adecuadamente el dumping y el perjuicio ocasionado a la industria de la Comunidad. Respecto, en especial, a la evaluación del dumping, se determinó que las cantidades importadas de chasis y sistemas hidráulicos durante el período de investigación habían sido muy escasas para ser representativas. En consecuencia, se consideró adecuado determinar el margen de dumping del «producto afectado» sobre la base de las transpaletas manuales, sobre las cuales había datos fiables y representativos.
(11)
Por lo que se refiere a la alegación de que la inclusión de partes esenciales solo se podía tramitar de conformidad con lo dispuesto en el artículo 13 del Reglamento de base a fin de evitar inconvenientes añadidos a los montadores de transpaletas manuales de la Comunidad, cabe señalar que el artículo 13 es irrelevante para la definición del «producto afectado». El artículo 13 del Reglamento de base hace referencia a distintas prácticas de elusión, entre las que figura la operación de montaje de las partes no incluidas en la definición del «producto afectado», que en este caso es inexistente. Por ello, la alegación no puede ser aceptada.
(12)
Con respecto a la alegación de que los chasis y el sistema hidráulico también se importan a efectos de mantenimiento y que el establecimiento de un derecho sobre los chasis y el sistema hidráulico penalizaría excesivamente a los actuales usuarios, hay que observar que durante la investigación ningún usuario observó que la aplicación de medidas tendría tal efecto. Asimismo, se señala que el volumen de los chasis y sistemas hidráulicos importados de la República Popular China es insignificante en comparación con el volumen de transpaletas manuales importadas. Por lo tanto, las consecuencias, en el caso de que existieran, sobre el mantenimiento de las transpaletas manuales viejas, serían insignificantes, por lo que esta alegación no puede ser aceptada.
(13)
No habiéndose recibido ninguna otra observación, se confirman las conclusiones sobre la definición del «producto afectado» expuestas en los considerandos 10 a 15 del Reglamento provisional.
2. Producto similar
(14)
No habiéndose recibido otras observaciones, se confirman las conclusiones sobre el «producto similar» expuestas en los considerandos 16 a 18 del Reglamento provisional.
D. DUMPING
1. Trato de economía de mercado
(15)
A raíz de la imposición de medidas provisionales, tres productores exportadores que habían cooperado alegaron que se les debería haber concedido trato de economía de mercado. Dos de ellos volvieron a reiterar las alegaciones ya presentadas y a las que la Comisión ya había respondido en los considerandos 19 a 34 del Reglamento provisional.
(16)
Se recuerda que para uno de los dos productores exportadores mencionados, que de hecho son dos empresas vinculadas, la investigación estableció que parte de los activos estaban anotados en la contabilidad de una de las empresas a un valor significativamente más alto que el precio de compra realmente abonado, lo cual incumple la NIC 1 (presentación razonable de los estados financieros) y la NIC 16 (valoración en el reconocimiento del inmovilizado material). También se constató que la otra empresa incumplía la NIC 21 (registro en el reconocimiento de transacciones en moneda extranjera) y la NIC 32 (instrumentos financieros: presentación e información a revelar). Además, los auditores de las empresas no trataron estas cuestiones en la contabilidad financiera, lo cual respalda la conclusión de que las auditorías no se realizaron de conformidad con las NIC. No se aportaron nuevas pruebas que pudieran alterar las conclusiones mencionadas y, en consecuencia, se confirma que este productor exportador no cumple los requisitos del segundo criterio recogido en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base.
(17)
Para otro productor exportador, la investigación estableció que no se había consignado adecuadamente en las cuentas de la empresa la amortización de un préstamo, lo cual tuvo consecuencias importantes en los resultados financieros. Se incumplía así la NIC 1 (presentación razonable de los estados financieros). Asimismo, la empresa cambió el método contable respecto a las deudas incobrables sin haber aplicado tal cambio retrospectivamente, lo que también tuvo consecuencias importantes sobre los resultados financieros. Se incumplía así la NIC 8 (cambios en las políticas contables). El auditor, que señaló la existencia de una incoherencia, incluso a tenor de las normas contables chinas, relativa al cambio del método sobre deudas incobrables, no dio respuesta al problema de los créditos. No se aportaron pruebas que pudieran alterar las conclusiones mencionadas y, en consecuencia, se confirma que este productor exportador no cumple los requisitos del segundo criterio contemplado en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base.
(18)
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, el tercer productor exportador que continuó solicitando trato de economía de mercado tras la imposición de las medidas provisionales, presentó pruebas de que aunque la práctica del registro del reconocimiento de transacciones en moneda extranjera a veces no se ajustaba plenamente a la NIC 21, en su caso este hecho no había tenido consecuencias importantes sobre los resultados financieros. No se determinaron otros problemas de cumplimiento de las NIC en las cuentas de la empresa. Por lo tanto, se consideró apropiado en este caso revisar las conclusiones relativas al cumplimiento del segundo criterio contemplado en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base por parte de este productor exportador y concederle el trato de economía de mercado. Para todos los demás, se confirman las conclusiones expuestas en los considerandos 19 a 34 del Reglamento provisional.
(19)
Hay que observar que tras la imposición de las medidas provisionales, un productor exportador chino que no cooperó y su importador vinculado en la Comunidad presentaron comentarios sobre las conclusiones provisionales y solicitaron el trato de economía de mercado o bien, caso de no recibirlo, el trato individual. Se informó a las empresas de que, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 7, el artículo 5, apartado 10, el artículo 9, apartado 5 y el artículo 18, apartado 1, del Reglamento de base, los productores exportadores que no cooperan (es decir, no se den a conocer, presenten sus puntos de vista por escrito y presenten información dentro de los plazos) no pueden solicitar el trato de economía de mercado ni el trato individual.
2. Trato individual
(20)
No habiéndose recibido otras observaciones, se confirman las conclusiones sobre el trato individual expuestas en los considerandos 35 a 37 del Reglamento provisional.
3. Valor normal
3.1. Determinación del valor normal para los productores exportadores a los que no se ha concedido el trato de economía de mercado
(21)
Se escogió provisionalmente Canadá como país análogo de economía de mercado con objeto de establecer el valor normal para los productores exportadores a los que no se había concedido el estatuto de economía de mercado. A raíz de la imposición de medidas provisionales, dos productores exportadores y un importador reiteraron sus alegaciones contra esta elección, consignadas en el considerando 41 del Reglamento provisional. Sin embargo, no aportaron pruebas adicionales que pudieran verificarse en apoyo de sus alegaciones.
(22)
Asimismo, alegaron que la elección de Canadá como un tercer país de economía de mercado era inoportuna porque los fabricantes canadienses de transpaletas manuales tienen costes mucho más altos que sus colegas chinos, principalmente en cuanto a costes laborales. A este respecto, un productor exportador ha solicitado un ajuste adicional para tener en cuenta las diferencias del coste de producción entre sus propios costes en la República Popular China y el coste de producción en Canadá, mientras que el otro productor exportador alegó que los elevadísimos ajustes ya realizados indican que las transpaletas manuales no son comparables.
(23)
Se recuerda a este respecto que la investigación estableció que Canadá cuenta con un mercado de transpaletas manuales representativo y competitivo, las instalaciones y los métodos de los productores canadienses y chinos son similares y, en general, las transpaletas manuales chinas y canadienses son comparables de conformidad con los criterios establecidos a efectos de la presente investigación que aparecen consignados en los considerandos 40, 43 y 44 del Reglamento provisional. Además, la investigación estableció que en la producción de transpaletas manuales no se utiliza gran cantidad de mano de obra (los costes laborales en Canadá no superan el 15 % de todos los costes de producción) y, por consiguiente, las diferencias en estos costes entre Canadá y la República Popular China no tendrían consecuencias significativas sobre el coste de producción total. Por lo tanto, no se puede aceptar el argumento de que las diferencias de los costes, debidas principalmente a los costes de mano de obra, hacen inoportuna la elección de Canadá como país análogo.
(24)
En lo que concierne a la alegación de que los fabricantes canadienses producen transpaletas manuales a un coste significativamente más alto que sus colegas chinos y que se debe hacer un ajuste del valor normal, basado en las diferencias de costes entre Canadá y sus propios costes en la República Popular China, cabe señalar que no fue aceptada la información relativa a los costes de producción del productor exportador que presentó la alegación, ya que no se concedió el trato de economía de mercado. Este hecho mina significativamente la alegación relativa a la comparación de los costes. Por lo tanto, se rechaza esta alegación.
(25)
Respecto a la alegación de que los elevados ajustes ya concedidos son una indicación de que las transpaletas manuales canadienses y chinas no son comparables, se señala que los tipos de productos que iban a compararse fueron seleccionados sobre la base de criterios considerados razonables dentro de la industria en cuestión. La comparación de los tipos de productos se realizó tomando como base determinadas características técnicas utilizadas por todos los operadores del mercado, sin que se hayan aportado pruebas de que este método de comparación no fuera adecuado, tal y como se expuso en el considerando 43 del Reglamento provisional. Esta alegación, por consiguiente, no puede aceptarse.
(26)
No habiéndose recibido otras alegaciones respecto a la determinación del valor normal en el país análogo, se confirman las conclusiones establecidas en los considerandos 38 a 48 del Reglamento provisional.
3.2. Determinación del valor normal para los productores exportadores a los que se ha concedido el trato de economía de mercado
(27)
Al haberse concedido el trato de economía de mercado a un productor exportador (véase el considerando 18), de conformidad con el artículo 2, apartados 1 a 6, del Reglamento de base, el valor normal se estableció como se indica a continuación.
3.2.1. Representatividad de las ventas interiores
(28)
De conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base, la Comisión examinó en primer lugar si las ventas de transpaletas manuales a clientes independientes en el mercado interior eran representativas, es decir, si su volumen total era igual o superior al 5 % del volumen total de las correspondientes exportaciones a la Comunidad de dicho producto. El productor exportador en cuestión se encontraba en este caso.
3.2.2. Representatividad específica del tipo de producto
(29)
Se realizó una comprobación para ver si los tipos de producto comparables a los tipos de productos exportados podían considerarse como representativos. Para ello, en primer lugar se determinaron los tipos comparables vendidos en el mercado interior. Según la investigación, se consideró que los tipos de transpaletas manuales vendidos en el mercado interior eran idénticos o directamente comparables con los tipos vendidos para su exportación a la Comunidad cuando la capacidad de elevación, los materiales de los chasis, el tamaño de las horquillas, el tipo de sistema hidráulico y las ruedas eran los mismos.
(30)
Las ventas interiores de un tipo de producto específico se consideraron suficientemente representativas cuando el volumen total de las ventas interiores de ese tipo a clientes independientes durante el período de investigación representaba el 5 % o más del volumen total de las ventas del tipo de producto comparable exportado a la Comunidad. Algunos tipos de producto exportados se encontraban en este caso.
3.2.3. Prueba sobre las ventas realizadas en el curso de operaciones comerciales normales
(31)
Se examinó, en primer lugar, si podía considerarse que las ventas interiores de cada productor exportador se habían efectuado en el curso de operaciones normales, de conformidad con el artículo 2, apartado 4, del Reglamento de base.
(32)
Esto se hizo determinando, para cada tipo de producto exportado, el porcentaje de ventas internas a clientes independientes realizadas sin pérdidas en el mercado interior durante el período de investigación:
a)
Para los tipos de producto en los que más del 80 % del volumen de ventas en el mercado interior no se realizó a precios inferiores a los costes unitarios y la media ponderada de los precios de venta era igual o superior a la media ponderada de los costes de producción, el valor normal, por tipo de producto, se calculó como la media ponderada de todos los precios de venta pagados o por pagar por clientes independientes en el mercado interior durante el período de investigación del tipo de producto en cuestión, con independencia de la rentabilidad de las ventas.
b)
Para los tipos de producto en que al menos el 10 %, pero no más del 80 %, de las ventas realizadas en el mercado interior (en volumen) no se situaban por debajo de los costes unitarios, el valor normal, por tipo de producto, se calculó como la media ponderada de los precios de las ventas interiores que se realizaron a precios iguales o superiores a solamente los costes unitarios del tipo en cuestión.
c)
Para los tipos de productos en los que menos de un 10 % del volumen de ventas en el mercado interior se realizaba a un precio no inferior a los costes unitarios, se consideró que el tipo de producto afectado no se vendía en el curso de operaciones comerciales normales y, en consecuencia, hubo que calcular el valor normal.
3.2.4. Valor normal basado en el precio interior real
(33)
Cuando se cumplían los requisitos establecidos en los considerandos 30 y 31 y en el considerando 32, letras a) y b), del presente Reglamento, el valor normal para el tipo de producto correspondiente se basó en los precios reales pagados o por pagar por clientes independientes en el mercado interior del país de exportación durante el período de investigación, de conformidad con el artículo 2, apartado 1, del Reglamento de base.
3.2.5. Valor normal basado en el valor calculado
(34)
Para los tipos de producto que cumplían los requisitos del considerando 32, letra c), del presente Reglamento, y para los que no se vendieron en cantidades representativas en el mercado interior, como se ha mencionado en el considerando 30 del presente Reglamento, hubo que calcular el valor normal.
(35)
El valor normal se determinó, de conformidad con el artículo 2, apartado 6, del Reglamento de base, sumando a los costes de fabricación los gastos de venta, generales y administrativos y la media ponderada del margen de beneficio del producto obtenido por el productor exportador en cuestión por las ventas interiores del producto similar, en el curso de operaciones normales durante el período de investigación.
4. Precio de exportación
(36)
Tras la imposición de medidas provisionales, no se presentaron comentarios sobre la determinación de los precios de exportación para las ventas realizadas directamente a clientes independientes en la Comunidad. Por lo tanto, se confirman las conclusiones que figuran en el considerando 49 del Reglamento provisional respecto a la determinación del precio de exportación, de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base.
(37)
Para dos productores exportadores se ha calculado provisionalmente el precio de exportación para sus ventas a importadores con los que se probó tenían un acuerdo de compensación, de conformidad con el artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base, según se expuso en el considerando 49 del Reglamento provisional.
(38)
Uno de los productores exportadores y su importador, para los cuales se habían calculado algunos precios de exportación, alegaron que la relación entre ambos no justifica el cálculo de los precios de exportación y que éstos se deberían establecer sobre la base de los precios reales del productor exportador al importador. Sin embargo, la investigación demostró que estos precios de exportación estaban condicionados por la existencia de un acuerdo entre las partes con arreglo al cual algunos costes de desarrollo del producto corrían a cargo del importador. Por esta razón, los precios medios de exportación para el importador eran significativamente más elevados que para otros clientes independientes en la Comunidad. Por lo tanto, no se aceptaron los precios del productor exportador al importador como base para la determinación de los precios de exportación. Además, antes de terminar el período de investigación, el productor y el importador se convirtieron en socios. Normalmente, en estas circunstancias, los precios de exportación se calculan sobre la base de los precios de reventa a compradores independientes en la Comunidad. No obstante, en este caso la cantidad de transacciones de reventa efectuadas en el período de investigación era muy pequeña y el importador no comunicó los precios de las transacciones a tiempo y no se podían verificar. Dadas las circunstancias, estas ventas no se tomaron en consideración en el cálculo definitivo de los precios de exportación.
(39)
Este productor exportador había efectuado ventas directas significativas a clientes independientes de la Comunidad que han sido utilizadas para establecer el precio de exportación, tal y como se expone en el considerando 36 del presente Reglamento.
(40)
El otro productor exportador para el cual se habían calculado algunos precios de exportación y el importador en cuestión presentaron comentarios sobre las conclusiones provisionales y alegaron que no existía un arreglo o acuerdo entre ellos a efectos de una asociación o de un acuerdo de compensación, de conformidad con el artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base y el artículo 2, apartado 3, del acuerdo antidumping de la OMC. Por lo cual el cálculo de los precios de exportación utilizando como base los precios de reventa del importador a clientes independientes sería incorrecto.
(41)
Esta alegación no pudo aceptarse, porque la información facilitada por el exportador y el importador no coincidía. Durante la inspección in situ en los locales del productor exportador, se informó a los investigadores de que la razón por la cual los precios de exportación entre las partes son mucho más elevados de lo normal se debe a la existencia de un arreglo o acuerdo entre el productor exportador y el importador. Asimismo, todas las facturas de exportación hacen referencia a este acuerdo. El productor exportador negó la existencia de un acuerdo escrito, aunque explicó que el importador en cuestión aceptaba el pago de precios elevados a fin de obtener y mantener la exclusividad de las ventas de algunos productos del productor exportador en determinados mercados. El importador negó también que existiera una relación especial y durante la verificación in situ explicó que los precios pagados al productor exportador son más elevados porque la calidad de los productos en cuestión es mayor. Se considera que, dadas las circunstancias, los precios de exportación no son fiables y se deben ajustar, bien basándose en la existencia de un tipo de acuerdo compensatorio, con arreglo a lo dispuesto en el artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base, o bien debido a las diferencias en las características físicas que reflejen la supuesta superioridad de la calidad de los productos, con arreglo a lo dispuesto en el artículo 2, apartado 10, letra a), del Reglamento de base. Esta alegación sobre la calidad no estaba respaldada por ninguna prueba y estaba en contradicción con las conclusiones de la investigación. Al no haberse recibido más información, los precios de exportación se calcularon de conformidad con lo establecido en el considerando 49 del Reglamento provisional.
(42)
El mismo productor exportador y el importador alegaron también que los precios de exportación calculados no eran correctos, debido a que el margen de beneficio utilizado para el cálculo era significativamente más elevado que los márgenes de beneficio utilizados a tal fin en otros casos con anterioridad y que, por consiguiente, no eran razonables. A este respecto, se señala que cada caso se analiza de conformidad con sus propias características y que las conclusiones de una investigación no son traspasables a otra. En el caso que nos ocupa, para el cálculo se utilizó como margen de beneficio la media ponderada del beneficio neto real sobre las ventas del «producto afectado» declarado por once importadores no vinculados durante la investigación. No se han presentado pruebas que cuestionen estos datos. Por lo tanto, se rechaza esta alegación.
(43)
No obstante, hay que señalar que, a raíz de la verificación en los locales del importador en cuestión, se revisó el cálculo de los precios de exportación para tener en cuenta correcciones necesarias de algunos precios de reventa y los gastos de venta, generales y administrativos del importador.
5. Comparación
(44)
Tras la imposición de medidas provisionales, un productor exportador solicitó un ajuste de algunos precios de exportación en concepto de diferencias de las fases comerciales entre las ventas directas a la Comunidad y las ventas a la Comunidad a través de operadores comerciales en la República Popular China, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, letras d) e i), del Reglamento de base. Alegaba que las ventas a través de operadores comerciales chinos implican ventas suplementarias a operadores comerciales, las cuales normalmente no son necesarias cuando se exporta directamente a la Comunidad. A este respecto, se señala que dicho artículo del Reglamento de base prevé que se puede realizar un ajuste en concepto de diferencias de fase comercial cuando se demuestre que existen diferencias reales y claras en las funciones y precios del vendedor para las distintas fases comerciales del mercado interior del país de exportación. En el caso que nos ocupa, el productor exportador alegó y trató de demostrar que era necesario un ajuste relacionado con la coyuntura de sus ventas de exportación, en vez de sus ventas interiores. No son estas bases suficientes para solicitar un ajuste en concepto de fase comercial. La investigación determinó también que todas las exportaciones del productor exportador en cuestión, así como las ventas interiores en el país análogo, fueron efectuadas a agentes comerciales, es decir, no existen niveles comerciales distintos entre el precio de exportación y el valor normal.
6. Márgenes de dumping
(45)
Para el cálculo del margen de dumping para todos los demás productores exportadores a que se refiere el considerando 53 del Reglamento provisional, no se tomó ya en cuenta al productor exportador al que le había sido concedido el trato de economía de mercado. Al no haberse presentado ningún otro argumento, se confirman las conclusiones a las que se llegó en los considerandos 52 y 53 del Reglamento provisional. Sin embargo, para el productor exportador al que se concedió el trato de economía de mercado, el margen de dumping se estableció comparando el valor normal ponderado para cada tipo exportado a la comunidad determinado en los considerandos 28 a 35 del presente Reglamento con la media ponderada de los precios de las transacciones de exportación del tipo correspondiente, de conformidad con el artículo 2, apartado 11, del Reglamento de base. Los márgenes de dumping establecidos tras efectuar las modificaciones mencionadas, expresado como porcentaje del precio neto franco en la frontera de la Comunidad antes del despacho de aduana, son:
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory
32,2 %
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd
28,5 %
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd
39,9 %
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd
7,6 %
Todas las demás empresas
46,7 %
E. INDUSTRIA DE LA COMUNIDAD
1. Producción comunitaria
(46)
No habiéndose recibido ninguna observación respecto al consumo comunitario, se confirman las conclusiones provisionales expuestas en los considerandos 55 y 56 del Reglamento provisional.
2. Definición de industria de la Comunidad
(47)
A falta de nuevos datos, se confirman las conclusiones provisionales por lo que se refiere a la definición de la industria de la Comunidad, enunciadas en el considerando 57 del Reglamento provisional.
F. PERJUICIO
1. Consumo comunitario
(48)
No habiéndose recibido ninguna observación respecto al consumo comunitario, se confirman las conclusiones provisionales expuestas en los considerandos 58 y 59 del Reglamento provisional.
2. Importaciones de transpaletas manuales de la República Popular China en la Comunidad
(49)
No habiéndose recibido ninguna observación, se confirman las conclusiones provisionales sobre las importaciones en la Comunidad de transpaletas manuales procedentes de la República Popular China expuestas en los considerandos 60 y 64 del Reglamento provisional.
3. Situación de la industria comunitaria
(50)
A raíz de la imposición de las medidas provisionales, un productor exportador cuestionó el perjuicio sufrido por la industria comunitaria señalando que la capacidad de producción de dicha industria había aumentado durante el período considerado; que no hay que considerar la evolución de las existencias a partir de 2001 como un síntoma de perjuicio, sino de mejora de la industria de la Comunidad; que el precio de las ventas de las transpaletas manuales de los productores comunitarios y su cuota de mercado permaneció estable en 2003 y durante el período de investigación; que la rentabilidad de la industria de la Comunidad aumentó entre 2000 y 2001; que el nivel de las inversiones de la industria de la Comunidad se había duplicado, lo cual indica que no tiene problemas para reunir capital, y que la estabilidad de los salarios debe tomarse como un indicador positivo.
(51)
Respecto al argumento de que la capacidad de producción de la industria de la Comunidad aumentó y ese aumento indica que no existe perjuicio, hay que decir que durante el período considerado la capacidad de producción registró un aumento global del 3 %, pero entre 2002 y el período de investigación descendió casi un 2 %. En realidad, la capacidad de producción aumentó sólo en los años 2001 y 2002, cuando se efectuaron las inversiones. No se puede considerar que esta evolución demuestre la inexistencia de perjuicio para la industria comunitaria, especialmente cuando el consumo aumentó un 17 % durante el mismo período.
(52)
Respecto al argumento de que la evolución de las existencias a partir de 2001 no puede verse como un indicador de perjuicio sino como un indicador de mejora de la industria de la Comunidad, hay que decir que además de la explicación contenida en el considerando 67 del Reglamento provisional en el que se explica por qué este factor no es considerado un indicador especialmente pertinente de la situación económica de dicha industria, se señala que durante el período considerado las existencias aumentaron en general un 14 %. El hecho de que con anterioridad se alcanzara un máximo en 2001 no altera la conclusión de que es posible que las existencias contribuyeran a la situación de perjuicio de la industria de la Comunidad.
(53)
En cuanto al argumento de que el precio de venta y la cuota de mercado de las transpaletas manuales vendidas por los productores de la Comunidad permanecieron estables en 2003 y durante el período de investigación, se señala que el período de investigación comprende nueve meses de 2003. Hay que observar que el análisis del perjuicio abarca un período de varios años y que tanto la cuota de mercado como el precio de venta de la industria comunitaria se redujeron significativamente durante el período considerado, un hecho que no ha sido cuestionado.
(54)
Respecto al argumento de que el aumento de la rentabilidad de la industria de la Comunidad entre 2000 y 2001 no indica que hubiera un perjuicio, se señala que hubo un aumento marginal de la rentabilidad, del 0,28 % en 2000 al 0,51 % en 2001 y que a partir de ese momento descendió constantemente hasta alcanzar el - 2,31 % durante el período de investigación, lo cual es un indicador claro de la existencia de perjuicio.
(55)
Respecto al argumento de que el nivel de las inversiones de la industria de la Comunidad se había duplicado y por ello no tenía problemas para reunir capital, se recuerda, como se explicó en el considerando 76 del Reglamento provisional, que las principales inversiones se efectuaron en 2001 y 2002, a fin de reemplazar las instalaciones de producción obsoletas para que la industria comunitaria pudiera seguir siendo competitiva. Las inversiones cayeron un 40 % entre 2002 y el período de investigación, a la vez que empeoraba la rentabilidad, lo que indicaba problemas para reunir capital. Estos hechos también indican claramente una situación de perjuicio.
(56)
En cuanto a la alegación de que la estabilidad de los salarios se ha de considerar como un indicador positivo, cabe señalar que este factor debería analizarse en el contexto de la evolución de los salarios y el empleo. La reducción del número de empleados denota claramente el deterioro de la industria. Los productores de la Comunidad no podían incrementar los salarios y aparearlos con la inflación durante el período considerado a causa de la competencia desleal, lo cual se debe considerar un indicador negativo.
(57)
Por tanto, se rechazan las alegaciones de este productor exportador analizados en los considerandos 50 a 56 del presente Reglamento.
(58)
Algunos importadores alegaron que la industria de la Comunidad puso a la venta transpaletas manuales a precios muy inferiores a los de este producto fabricado en China, lo cual indica que no estaba sufriendo perjuicio. Se rechaza esta alegación porque está en contradicción con la conclusión alcanzada respecto a la subcotización de precios significativa, superior al 55 %, consignada en el considerando 64 del Reglamento provisional.
(59)
A falta de nuevos datos, se confirman las conclusiones provisionales por lo que se refiere a la situación de la industria de la Comunidad, enunciadas en los considerandos 65 a 84 del Reglamento provisional.
4. Conclusión sobre el perjuicio
(60)
Como se expuso en el Reglamento provisional, todos los indicadores de perjuicio mostraban tendencias negativas. No habiéndose recibido ninguna otra observación respecto a las conclusiones sobre el perjuicio, se confirman las conclusiones provisionales expuestas en los considerandos 85 a 87 del Reglamento provisional.
G. CAUSALIDAD DEL PERJUICIO
1. Introducción
(61)
No habiéndose recibido comentarios sobre la causalidad del perjuicio, se confirman las declaraciones expuestas en el considerando 88 del Reglamento provisional.
2. Efecto de las importaciones objeto de dumping
(62)
Un productor exportador y algunos importadores alegaron que la utilización de los datos de importación procedentes de Eurostat es inadecuada para determinar el volumen y la cuota de mercado de las importaciones del producto afectado porque no hay un código NC separado para ellas. Según ellos los dos códigos NC en cuestión incluyen otros productos (uno de ellos incluye el producto completo y el otro piezas) y, así pues, esos datos de Eurostat no pueden dar una idea precisa del efecto de las importaciones objeto de dumping. Cabe señalar que no se han presentado pruebas de que es posible que se hayan clasificado cantidades importantes de otros productos en el código 8427 90 00 de la NC, en el que está incluido el producto completo, que fue utilizado para determinar el volumen de las importaciones objeto de dumping. De hecho, las mismas partes interesadas utilizaron los datos de importación procedentes de Eurostat del mismo código NC para respaldar las alegaciones relativas a las tendencias de las importaciones de transpaletas manuales de otros terceros países. Se considera también que, teniendo en cuenta la definición restrictiva que figura en el código NC, la inmensa mayoría de los productos que entran en la Comunidad clasificados en esta partida son importaciones del producto afectado. Por lo que se refiere al código NC 8431 20 00, en el que están clasificadas las partes identificables como destinadas, exclusiva o principalmente, a las máquinas o aparatos de la partida 8427, cabe señalar que con arreglo a las estadísticas de Eurostat las importaciones para este código son pocas y no se han tenido en cuenta al determinar el volumen y la cuota de mercado de las importaciones del producto afectado. Por ello, este argumento no puede ser aceptado.
(63)
A falta de nuevos datos, se confirman las conclusiones provisionales por lo que se refiere a las consecuencias que han tenido las importaciones objeto de dumping, enunciadas en los considerandos 89 a 91 del Reglamento provisional.
3. Efectos de otros factores
a) Resultados de la actividad exportadora de la industria de la Comunidad
(64)
A raíz de la imposición de medidas provisionales, un productor exportador alegó que los resultados de la actividad exportadora de la industria de la Comunidad se habían evaluado erróneamente. Se determinó que las ventas de exportación habían caído casi un 50 % entre 2000 y el período de investigación, lo cual tuvo consecuencias importantes sobre los resultados de la industria comunitaria. Debe observarse que aunque las exportaciones hayan descendido en términos absolutos, representaban una media de sólo el 11 % de las ventas totales de la industria de la Comunidad durante el período considerado. Además, mientras que las ventas en la Comunidad no eran rentables, las exportaciones siguieron obteniendo ligeros beneficios durante el período de investigación. Por lo tanto, la caída de las exportaciones no se considera un factor causal de perjuicio importante para la industria de la Comunidad. Por consiguiente, no se pueden aceptar los argumentos y quedan confirmadas las conclusiones expuestas en los considerandos 92 y 93 del Reglamento provisional.
b) Inversiones de la industria de la Comunidad
(65)
A falta de nuevos datos, se confirman las conclusiones provisionales por lo que se refiere a las inversiones de la industria de la Comunidad, enunciadas en el considerando 94 del Reglamento provisional.
c) Importaciones procedentes de otros terceros países
(66)
Dos productores exportadores y algunos importadores alegaron que, contrariamente a las conclusiones expuestas en el considerando 95 del Reglamento provisional, países distintos a la República Popular China, en especial Brasil y la India, habían aprovechado la fortaleza del euro para aumentar significativamente sus ventas en el mercado comunitario. Teniendo en cuenta que las importaciones de terceros países, como Brasil y la India, representan sólo alrededor del 1 % de las importaciones chinas del producto afectado, sus consecuencias sobre la causalidad se pueden considerar escasas o nulas. Por consiguiente, la solicitud debe rechazarse.
(67)
No habiéndose recibido ninguna observación respecto a las importaciones de otros terceros países, se confirman las conclusiones provisionales expuestas en los considerandos 95 y 96 del Reglamento provisional.
d) Tipo de cambio euro/dólar estadounidense
(68)
Un productor exportador y algunos importadores alegaron que una parte de la subcotización de los precios determinada es atribuible a la depreciación del dólar estadounidense respecto al euro en lugar de a los precios de las importaciones objeto de dumping. Pero estas partes no han presentado datos sobre el volumen de las importaciones procedentes de la República Popular China facturadas en dólares estadounidenses, para poder llevar a cabo una evaluación general de las consecuencias que habían tenido los tipos de cambio sobre los precios. De cualquier forma, incluso en el caso de que todas las importaciones de la República Popular China se hubieran realizado en dólares estadounidenses, supuesto que no está corroborado por las conclusiones de la investigación, la caída de los precios de importación del producto afectado fue de un 34 % durante el período considerado y en este mismo período el dólar estadounidense se devaluó un 25 % con respecto al euro. Por último, conviene señalar que, con excepción de dos casos individuales en que los volúmenes de importación fueron insignificantes, descendió el conjunto de las importaciones procedentes de todos los demás países, con excepción de la República Popular China, que también se beneficiaron de la apreciación del euro. Ello indica que la fluctuación de los tipos de cambio no fue causa substancial de la oleada de importaciones procedentes de la República Popular China. Por consiguiente, no se pueden aceptar los argumentos y quedan confirmadas las conclusiones expuestas en el considerando 98 del Reglamento provisional.
e) Comportamiento de las ventas
(69)
Un productor exportador y algunos importadores reiteraron su argumento de que los denunciantes son grandes empresas del sector de mantenimiento de materiales, para las cuales las transpaletas manuales son sólo un producto accesorio utilizado a menudo como instrumento de venta de productos mayores y más caros. Al no haberse aportado nuevas pruebas, se confirman las conclusiones expuestas en los considerandos 99 y 100 del Reglamento provisional y se rechaza la alegación.
f) Errores de estrategia cometidos por los productores de la Comunidad, por ejemplo productos de baja calidad y la producción de piezas propias
(70)
Un productor exportador alegó que los productores de la Comunidad habían sufrido perjuicios infligidos por ellos mismos al haberse centrado en la producción de productos de baja calidad y haber subcontratado la producción de piezas. Sin embargo, no se ha proporcionado ninguna información para apoyar esta alegación. Esta alegación ya fue examinada y tratada explícitamente en los considerandos 101 a 103 del Reglamento provisional, cuyas conclusiones se confirman.
4. Conclusiones sobre la causalidad
(71)
No habiéndose recibido ninguna otra observación respecto a las conclusiones sobre la causalidad, se confirman las conclusiones provisionales expuestas en los considerandos 104 a 105 del Reglamento provisional.
H. INTERÉS DE LA COMUNIDAD
1. Consideraciones generales
(72)
No habiéndose recibido ninguna observación, se confirman las consideraciones generales sobre el interés de la Comunidad que figuran en el considerando 106 del Reglamento provisional.
2. Intereses de la industria de la Comunidad
(73)
A raíz de la imposición de las medidas provisionales, un importador alegó que las fábricas previamente cerradas en la Comunidad no volverán a abrirse, ni a crear nuevas oportunidades de empleo, a causa de la imposición de medidas antidumping, aunque la alegación no se justificó con pruebas. Incluso en el caso de que no se volvieran a abrir las fábricas, la capacidad de utilización de la industria de la Comunidad durante el período de investigación fue solamente del 46 %. Este hecho es una clara indicación del potencial que tiene la industria de la Comunidad para aumentar la producción y las ventas si prevaleciera la competencia leal en el mercado comunitario. Por consiguiente, la solicitud debe rechazarse.
(74)
Un productor exportador y algunos importadores alegaron que, en términos de empleo, las actividades de la industria de la Comunidad en el sector de las transpaletas manuales son insignificantes respecto de sus actividades totales y, por lo tanto, su interés en la aplicación de tales medidas es limitado en comparación con el de otros operadores del mercado. En primer lugar, los productores exportadores no están en posición de presentar alegaciones con respecto al examen del interés de la industria de la Comunidad, ni con respecto al interés de los proveedores, operadores o usuarios examinado a continuación. No obstante, los argumentos fueron examinados. A este respecto, durante el período de investigación los empleos de la industria de la Comunidad en el sector de las transpaletas manuales ascendieron a aproximadamente 434, mientras que los importadores que cooperaron, por ejemplo, contaban con alrededor de 74. Algunos productores de la Comunidad dependen casi exclusivamente de la producción y la venta de transpaletas manuales. Por lo tanto, este argumento se rechaza.
(75)
A falta de nuevos datos, se confirman las conclusiones provisionales por lo que se refiere al interés de la industria de la Comunidad, enunciadas en los considerandos 107 a 109 del Reglamento provisional.
3. Intereses de los proveedores comunitarios
(76)
Un productor exportador alegó que la inexistencia de representación por parte de los proveedores de la Comunidad indica que las importaciones de la República Popular China no afectaron negativamente a sus negocios. Este argumento no puede aceptarse. La industria de la Comunidad depende de los proveedores de la Comunidad por lo que se refiere al suministro de algunas piezas y no es razonable considerar que no tiene efectos negativos sobre sus negocios. Si continúan los cierres de las fábricas de la Comunidad, podrían aumentar los efectos sobre sus negocios. A falta de nuevos datos, se confirman las conclusiones provisionales por lo que se refiere al interés de los proveedores de la Comunidad, enunciadas en el considerando 110 del Reglamento provisional.
4. Interés de los importadores y los operadores comerciales independientes
(77)
Un productor exportador declaró que la investigación no tomó en consideración los intereses de los pequeños importadores, las actividades de la mayoría de los cuales están relacionadas con las transpaletas manuales. Cabe señalar que las declaraciones de los importadores que se dieron a conocer dentro del plazo establecido y aportaron información suficiente, fueron tomadas plenamente en consideración. Entre los importadores no vinculados que cooperaron figuraban empresas que tenían dos o tres empleados. Además, los importadores que cooperaron informaron de que habían obtenido muy buenos resultados (ganancias netas de hasta el 50 % de su volumen de negocios). Por lo tanto, es razonable considerar que las consecuencias de la imposición de medidas antidumping sobre sus negocios serán relativamente escasas. Por consiguiente, no se pueden aceptar los argumentos y quedan confirmadas las conclusiones expuestas en los considerandos 111 a 114 del Reglamento provisional.
5. Interés de los usuarios
(78)
Dos productores exportadores y algunos importadores alegaron que el aumento del precio de las transpaletas manuales chinas a raíz de la imposición de medidas está teniendo consecuencias excesivas e inmediatas en miles de comercios, almacenes y fábricas de la Comunidad que utilizan las transpaletas manuales. Sin embargo, ningún usuario de la Comunidad de dichas transpaletas ha presentado comentarios sobre las conclusiones que figuran en el Reglamento provisional. Al no haberse presentado pruebas, se rechaza esta alegación.
(79)
No habiéndose recibido ninguna observación respecto al interés de los usuarios de la Comunidad, se confirman las conclusiones provisionales expuestas en los considerandos 115 y 116 del Reglamento provisional.
6. Conclusión relativa al interés comunitario
(80)
De conformidad con lo que precede, se confirman las conclusiones sobre el interés de la Comunidad recogidas en los considerandos 117 a 119 del Reglamento provisional.
I. MEDIDAS ANTIDUMPING DEFINITIVAS
1. Nivel de eliminación del perjuicio
(81)
No habiéndose recibido ninguna observación a este respecto, se confirma el método utilizado para determinar el margen de perjuicio descrito en los considerandos 120 a 123 del Reglamento provisional.
(82)
De conformidad con este método, se ha calculado un nivel de eliminación del perjuicio con objeto de establecer el nivel de las medidas que deben imponerse con carácter definitivo.
2. Forma y nivel del derecho
(83)
Habida cuenta de lo anterior y de conformidad con el artículo 9, apartado 4, del Reglamento de base, se debe establecer un derecho antidumping definitivo al nivel de los márgenes de dumping hallados, ya que para todos los productores exportadores el nivel de eliminación del perjuicio era más alto que los márgenes de dumping establecidos.
(84)
En vista de lo expuesto más arriba, los tipos de derecho son los siguientes:
Empresa
Tipo del derecho
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory
32,2 %
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd
28,5 %
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd
39,9 %
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd
7,6 %
Todas las demás empresas
46,7 %
(85)
Los tipos de los derechos antidumping de cada empresa especificados en el presente Reglamento se establecieron sobre la base de las conclusiones de la presente investigación. Por lo tanto, reflejan la situación constatada durante esta investigación en relación con dichas empresas. Estos tipos del derecho (en contraste con el derecho de ámbito nacional aplicable a «todas las demás empresas») se aplican por lo tanto exclusivamente a las importaciones de productos originarios del país afectado y fabricados por estas empresas y, en consecuencia, por las entidades jurídicas mencionadas específicamente. Los productos importados fabricados por cualquier otra empresa no mencionada específicamente en la parte dispositiva del presente Reglamento con su nombre y dirección, incluidas las entidades jurídicas relacionadas con las mencionadas específicamente, no pueden beneficiarse de estos tipos y estarán sujetos al tipo de derecho aplicable a «todas las demás empresas».
(86)
Cualquier solicitud de aplicación de estos tipos del derecho antidumping individuales (por ejemplo, a raíz de un cambio de nombre de la entidad o de la creación de nuevas entidades de producción o venta) deberá dirigirse inmediatamente a la Comisión (3) junto con toda la información pertinente, en especial cualquier modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción y las ventas interiores y de exportación, derivada, por ejemplo, del cambio de nombre o de la creación de entidades de producción o venta. En caso necesario, el presente Reglamento se modificará consecuentemente, poniendo al día la lista de empresas que se benefician de los tipos de derecho individuales.
3. Percepción de derechos provisionales
(87)
Teniendo en cuenta la amplitud de los márgenes de dumping constatados y habida cuenta del nivel del perjuicio causado a la industria de la Comunidad, se considera necesario que los importes garantizados por el derecho antidumping provisional se perciban definitivamente al tipo del derecho definitivamente establecido por el presente Reglamento. En los casos en que los derechos definitivos sean superiores a los derechos provisionales, sólo se percibirán definitivamente los importes garantizados por los derechos provisionales.
4. Compromisos
(88)
Tras la imposición de medidas antidumping provisionales, dos productores exportadores expresaron su deseo de ofrecer compromisos, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 8 del Reglamento de base. Se estudió la posibilidad de aplicar correcciones contractuales en forma de compromisos relativos a los precios. Sin embargo, uno de los productores exportadores no cooperó con la investigación y, por lo tanto, al no haberse concedido trato de economía de mercado o trato individual, según lo indicado en el considerando 19 del presente Reglamento, no se pudieron establecer precios mínimos. Se determinó asimismo que existen cientos de tipos del «producto afectado», que con regularidad se mejoran o modifican de alguna manera. Además, los productores exportadores también estaban vendiendo otros productos a los mismos clientes, bien directamente o bien a través de sus importadores vinculados. En tales circunstancias, sería prácticamente imposible controlar los compromisos relativos a los precios. Por lo tanto, se consideró que la aceptación de los compromisos no era factible en esta investigación concreta y se rechazaron las ofertas. Los productores exportadores fueron informados en consecuencia y se les dio la oportunidad de formular observaciones. Las observaciones presentadas no han alterado la citada conclusión,
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de transpaletas manuales y sus partes esenciales, es decir, los chasis y el sistema hidráulico, clasificadas en los códigos NC ex 8427 90 00 y ex 8431 20 00 (códigos TARIC 8427900010 y 8431200010), procedentes de la República Popular China.
2. El tipo del derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto, franco frontera de la Comunidad no despachado de aduana, será el siguiente:
República Popular China
Tipo del derecho (%)
Código TARIC adicional
Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, República Popular China
32,2
A600
Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, República Popular China
28,5
A601
Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, República Popular China
39,9
A602
Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, República Popular China
7,6
A603
Todas las demás empresas
46,7
A999
3. Salvo que se disponga lo contrario, se aplicarán las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
Se percibirán definitivamente los importes garantizados mediante el derecho provisional establecido por el Reglamento (CE) no 128/2005 de la Comisión sobre las importaciones de transpaletas manuales y sus partes esenciales clasificadas en los códigos NC ex 8427 90 00 y ex 8431 20 00 (códigos TARIC 8427900010 y 8431200010) originarias de la República Popular China, de conformidad con las normas establecidas a continuación. Los importes garantizados superiores al tipo del derecho antidumping definitivo se liberarán. En los casos en que los derechos definitivos sean superiores a los derechos provisionales, sólo se percibirán definitivamente los importes garantizados por los derechos provisionales.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 18 de julio de 2005.