Nařízení Rady (ES) č. 1676/2001
ze dne 13. srpna 2001
o uložení konečného antidumpingového claz dovozu polyethylentereftalátového filmu pocházejícího z Indie a Korejské republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1], (dále jen "základní nařízení"), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PŘEDBĚŽNÁ OPATŘENÍ
(1) Nařízením (ES) č. 367/2001 [2] (dále jen "prozatímní nařízení") uložila Komise prozatímní antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (dále jen "PET") filmu kódu KN 39206219 a ex39206290, pocházejícího z Indie a Korejské republiky (dále jen "Korea").
(2) Je třeba připomenout, že období šetření dumpingu a poškození zahrnovalo období od 1. dubna 1999 do 31. března 2000 (dále jen "OŠ"). Šetření vývoje podstatného pro analýzu poškození zahrnovalo období od 1. ledna 1996 do 31. března 2000 (dále jen "posuzované období").
B. NÁSLEDNÁ OPATŘENÍ
(3) Po zavedení předběžných opatření na dovozy PET filmu pocházejícího z Indie a Korey předložilo více dotčených stran své písemné připomínky. Stranám, které o to požádaly, byla rovněž poskytnuta možnost ústního slyšení.
(4) Komise dále hledala a prověřila všechny údaje, které považovala pro svá konečná zjištění za nezbytné.
(5) Dodatečné kontrolní návštěvy byly provedeny v prostorách těchto uživatelů:
- Emtec Magnetics GmbH, Ludwigshafen, Německo
- Rogers Induflex NV LEX NV, Gent, Belgie
- Leonhard Kurz GmbH & Co., Fürth, Německo
- Eurofoil, Blaenavon, U.K.
(6) Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se dospělo k záměru doporučit uložení konečného antidumpingového cla a konečný výběr částek zajištěných formou prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během které mohly k tomuto oznámení zaujmout stanovisko.
(7) Předložené ústní i písemné připomínky stran byly zváženy a předběžná zjištění byla podle nich v případě potřeby upravena.
C. DOTYČNÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotyčný výrobek
a) Námitky stran
(8) Někteří vyvážející výrobci opětovně namítali, že pokovený PET film by měl být vyňat z působnosti tohoto řízení, s odůvodněním, že pokovený PET film nelze považovat za shodnou se základním PET filmem, neboť má jiné základní fyzikální a technické vlastnosti, vyžaduje jiné výrobní zařízení a postupy, její výroba je v důsledku toho mnohem nákladnější, a proto se také prodává za vyšší cenu. Tyto strany rovněž namítaly, že použití pokoveného PET filmu je jiné než použití základního PET filmu a spadá také pod jiné kódy KN než ex39206219 a 39206290, a to pod kód KN 3921.
b) Výsledky šetření
(9) Šetření ukázalo, že proces pokovení prováděný srážením par, který spočívá v přidání kovu jako je např. hliník, nemění fyzikální, technické a chemické vlastnosti PET filmu. Navíc při mnoha druzích použití lze zaměnit základní a pokovený PET film a lze je použít ke stejným nebo podobným účelům. Potvrzují se tedy předběžná zjištění uvedená v bodě odůvodnění 19 prozatímního nařízení v tom smyslu, že základní a pokovený PET film představují jediný výrobek a že spadá pod kódy KN, kterých se toto řízení týká, tj. ex39206219 a 39206290.
(10) Je třeba poznamenat, že skutečnost, že na výrobu pokoveného PET filmu je nutná další fáze výroby spojená s vyššími výrobními náklady a vyšší prodejní cenou, nelze považovat za dostatečný důvod k vynětí určitého typu PET filmu z působnosti tohoto řízení.
(11) Konečně, šetření ukázalo, že pokovený PET film je třeba odlišit od filmu, která je zesílený, laminovaný, vyztužený nebo podobně kombinovaný s jinými materiály. Tyto postupy mění základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti PET filmu v takovém rozsahu, že výsledný výrobek nelze považovat za dotyčný výrobek. Navíc je třeba poznamenat, že pouze tehdy, je-li PET film kombinován s jinými materiály tímto způsobem, je výsledný výrobek zařazen pod kód KN 3921.
(12) Protože kromě výše uvedených nejsou další připomínky, potvrzuje se popis uvedený v bodech odůvodnění 9 a 22 prozatímního nařízení.
2. Obdobný výrobek
(13) Protože nejsou žádné připomínky, potvrzuje se definice obdobného výrobku, jak je uvedena v bodě odůvodnění 23 prozatímního nařízení.
D. DUMPING
1. Obecná metoda
a) Běžná hodnota, vývozní cena a srovnání
(14) Protože nejsou k těmto bodům žádné připomínky, potvrzují se předběžná zjištění uvedená v bodech odůvodnění 28 až 34 prozatímního nařízení.
b) Dumpingové rozpětí
(15) Potvrzuje se obecná metoda zjištění dumpingového rozpětí u zkoumaných firem tak, jak je popsána v bodě odůvodnění 35 prozatímního nařízení.
(16) Obecná metoda zjištění dumpingového rozpětí u spolupracujících firem, které nebyly zahrnuty do provedených kontrol, popsaná v bodě odůvodnění 36 prozatímního nařízení, se potvrzuje. Při zjišťování dumpingového rozpětí u spolupracujících firem, které nebyly zahrnuty do provedených kontrol, nebyl brán zřetel na nulové nebo zanedbatelné dumpingového rozpětí.
(17) Potvrzuje se obecná metoda zjišťování dumpingového rozpětí u vyvážejících výrobců, kteří nezodpověděli dotazníky ani se neohlásili jiným způsobem, tak, jak je popsána v bodech odůvodnění 37 a 38 prozatímního nařízení. Protože v případě Korey byl pouze u jediného ze tří kontrolovaných vyvážejících výrobců zjištěn dumping, byla zbytkové dumpingové rozpětí stanoveno na základě váženého průměrného dumpingového rozpětí u reprezentativního počtu modelů, které vyvezl výše uvedený vyvážející výrobce s nejvyšším dumpingovým rozpětí.
(18) Je třeba poznamenat, že v případech, kdy vyvážející výrobce vyvážel do Společenství více než jeden typ výrobku, byla vážené průměrné dumpingové rozpětí stanoveno výpočtem z dumpingu zjištěného u každého typu výrobku, aniž by byl vynulován "negativní dumping", který byl u jednotlivých typů zjištěn.
2. Indie
a) Běžná hodnota a vývozní cena
(19) Protože nejsou další připomínky, potvrzují se zjištění bodů odůvodnění 39 až 42 prozatímního nařízení.
b) Srovnání
i) Úroveň obchodu
(20) Jeden indický vyvážející výrobce opakovaně požadoval zohlednění rozdílů v úrovni obchodu mezi prodejem dotyčného výrobku obchodníkům na domácích a vývozních trzích (viz bod odůvodnění 47 prozatímního nařízení).
(21) Po oznámení podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě byla přijata předběžná opatření, bylo namítnuto, že na obou trzích (domácím i vývozním) existují dvě úrovně obchodu a že by mělo být provedeno selektivní srovnání: vývozní ceny účtované obchodníkům by měly být porovnány s běžnými hodnotami zjištěnými na základě prodeje obchodníkům a vývozní ceny účtované konečným uživatelům porovnány s běžnými hodnotami zjištěnými na základě prodeje konečným uživatelům.
(22) Ačkoli údaje obsažené v odpovědi na dotazník a následně ověřené již naznačovaly, že u srovnatelných modelů neexistují na různých úrovních obchodu žádné trvalé a jednoznačné rozdíly, pokud jde o funkce a ceny, jsou-li prodávány na domácím trhu vyvážející země. Vzhledem k tomu se potvrzují zjištění uvedená v bodech odůvodnění 46 a 47 prozatímního nařízení a požadavek selektivního srovnání se zamítá.
ii) Jiné úpravy
(23) Indičtí vyvážející výrobci tvrdili, že by měla být vývozní cena s ohledem na dávky získané podle Duty Entitlement Passbook ("DEPB") upravena na základě stavu po vývozu podle "ostatních faktorů" v čl. 2 odst. 10 písm. k) a podle čl. 2 odst. 10 písm. b) "Dovozní poplatky a nepřímé daně" (v závislosti na vývozci) základního nařízení. Tvrdili, že příjem z DEPB měl za následek nižší vývozní cenu, a Komise tudíž měla připočíst tento příjem k vývozní ceně, aby bylo srovnání s běžnou hodnotou spravedlivé, neboť domácí prodej nemá z tohoto příjmu žádný užitek. Navíc indičtí vývozci tvrdili, že snížení antidumpingového cla s přihlédnutím k dotacím na vývoz provedené v souladu s čl. 14 odst. 1 základního nařízení formou stávajícího vyrovnávacího cla nebylo právně opodstatněné, neboť vyrovnávací cla byla stanovena na základě jiného období šetření.
(24) V čl. 2 odst. 10 základního nařízení se zvažuje pouze možnost takových úprav, které ovlivňují srovnatelnost cen. V odpovědích na dotazník a během kontrol provedených na místě byly dávky DEPB vždy zaúčtovány jako "jiný příjem", a nikoli jako "negativní náklady", které se přičítají k nákladům za suroviny při vývozu zboží. Z tohoto důvodu již na základě účetních záznamů společnosti neexistuje žádná zřejmá souvislost mezi tvorbou cen u vývozního zboží a obdrženými dávkami DEPB.
(25) Ustanovení čl. 14 odst. 1 základního nařízení, které odráží článek VI dohody GATT, ukazuje, že k takovým dotacím lze v antidumpingovém šetření a při každém nařízení o uložení antidumpingového cla i nepřímo přihlížet za předpokladu, že se na výrobek neuplatňuje současně antidumpingové a vyrovnávací clo s cílem upravit stejnou situaci, která z dumpingu či poskytnutí dotace vyplývá. Logicky tak čl. 14 odst. 1 základního nařízení směřuje k zabránění dvojímu uložení cla, aby nebyla upravována stejná situace vyplývající z dumpingu či vývozních dotací, a proto je třeba vyrovnávací clo vyplývající z vývozních dotací odečíst nezávisle na období šetření, na jehož základě bylo stanoveno. Je třeba poznamenat, že byla provedena úprava podle čl. 14 odst. 1 základního nařízení tak, jak je uvedeno v bodech odůvodnění 78 a 79. Ze všech těchto důvodů musela být výše uvedený požadavek zamítnut.
c) Dumpingové rozpětí
(26) Protože nejsou žádné připomínky ani nové informace, potvrzuje se metoda uvedená v bodech odůvodnění 51 až 53.
(27) Konečné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento z dovozní ceny CIF na hranice Společenství je následující:
Ester Industries Limited | 64,5 % |
Flex Industries Limited | 42,9 % |
Garware Polyester Limited | 65,3 % |
Jindal Polyester Limited | 0 % |
Dumpingové rozpětí u spolupracujících firem nezahrnutých do kontroly | 57,70 % |
Zbytkové dumpingové rozpětí u nespolupracujících firem | 65,3 % |
3. Korea
a) Běžná hodnota
(28) Dva korejští spolupracující vyvážející výrobci namítali, že tzv. tuzemský vývozní prodej (tj. domácí prodej určený pro vývozní trhy po dalším zpracování a/nebo balení) byl bez jakéhokoli právního podkladu z výpočtu běžné hodnoty vyloučen. Je však zřejmé, že korejské orgány povolují takový prodej, aniž by se na něj vztahovala ještě další tuzemská daň z prodeje (DPH); navíc může prodávající převést na kupujícího nárok na vrácení cla a prodej se běžně uskutečňuje v cizí měně. Z tohoto postupu je zřejmé, že prodej v Korey je strukturován tak, že zboží je určeno na vývoz a příslušný prodej neumožňuje přiměřené srovnání. Proto je zachován přístup použitý pro prozatímní stanovení.
(29) Vzhledem k výše uvedenému se potvrzují zjištění popsaná v bodě odůvodnění 57 prozatímního nařízení.
b) Vývozní cena
(30) Dva z vyvážejících výrobců byli napojeni na dovozce ve Společenství a oba uvedli, že podle jejich mínění je míra zisku přidělená těmto dovozcům (5,5 %) nepřiměřeně vysoká, neboť jejich funkce je omezena pouze na přefakturování prodeje a v prodeji samotném nehrají aktivní roli. Bylo naznačeno, že tito napojení dovozci nevytvářejí sami žádný zisk, ale pouze získávají provizi za uskutečněný prodej. Na to lze namítnout, že uvedená provize nemusí být směrodatná, neboť se jedná o napojené strany. Skutečnost, že napojení dovozci mohou být odměňováni formou fixních provizí, nemusí nutně cokoli vypovídat o funkcích, které tito dovozci plní. Nikdo ze stěžovatelů navíc nepředložil žádné konkrétní údaje, které by naznačovaly, že by použitá míra zisku nebyla v souladu se převládajícími tržními podmínkami.
(31) Vzhledem k výše uvedenému se potvrzují zjištění popsaná v bodě odůvodnění 58 prozatímního nařízení.
c) Srovnání
i) Pohyblivost směnného kurzu
(32) Na základě žádosti korejských vyvážejících výrobců byla znovu přezkoumána úprava zohledňující trvalý pohyb směnného kurzu. Na základě přezkumu byl použit průměrný směnný kurz platný dva měsíce před vystavením faktury.
ii) Vrácení cla
(33) Všichni korejští spolupracující vyvážející výrobci považovali metodu použitou k připočtení vráceného cla k domácím prodejům za nepřiměřenou, a to zejména proto, že dotyčné suroviny se používají i k výrobě jiných výrobků než PET filmů. Komise proto tuto otázku znovu zvážila a rozhodla se přijmout pozměněný přístup sestávající ze dvou kroků.
(34) Nejprve bylo spočítáno množství surovin nakoupených a použitých výlučně na výrobu PET filmu (určené jak pro domácí prodej, tak na vývoz) s použitím koeficientů schválených na vnitrostátní úrovni a vyjádřené jako procento celkového množství nakoupených surovin. Tato procentní sazba se potom použila pro každou jednotlivou dodávku surovin. Tím byla každá surovina v příslušném poměru připočtena jak k domácím, tak k zahraničním prodejům, při nichž byla surovina použita (jak v případě dotyčného výrobku, tak jiných výrobků). Jak je uvedeno v prozatímním nařízení, začalo připočítávání s dodávkami, na něž bylo uplatněno nejnižší clo. V případě dvou vyvážejících výrobců to vedlo ke zvýšení částky vráceného cla.
předběžná zjištění popsaná v bodech odůvodnění 59 až 65 prozatímního nařízení se potvrzují s výjimkou výše uvedených bodů týkajících se vrácení cla a pohybu směnného kurzu.
d) Dumpingové rozpětí
(35) Zjištění bodů odůvodnění 66 a 67 prozatímního nařízení se potvrzují s výjimkou jednoho spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který odmítl použití srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s jednotlivými vývozními transakcemi ke stanovení jeho dumpingového rozpětí s tím, že pouhá změna vývozní ceny v závislosti na zákazníkovi, regionu nebo časovém období není dostatečným důvodem k použití váženého průměru jako výpočtové metody ke stanovení dumpingového rozpětí. Přezkum této záležitosti ukázal, že schéma vývozních cen je u každého zákazníka jiné a že na stupeň dumpingu praktikovaný vývozcem to nemá žádný podstatný vliv. Metoda stanovení dumpingového rozpětí u kontrolovaných firem popsaná v bodech odůvodnění 66 a 67 prozatímního nařízení byla proto v případě uvedeného vyvážejícího výrobce změněna tak, že vážená průměrná běžná hodnota nebyla porovnána s cenami jednotlivých vývozních transakcí, nýbrž s váženými průměrnými vývozními cenami.
(36) Konečné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento dovozní ceny CIF na hranice Společenství je následující:
Kolon Industries Limited | 0,0 % |
SKC Industries Limited | 7,5 % |
Toray Saehan Industries | 0,0 % |
Dumpingové rozpětí u spolupracujících firem nezahrnutých do kontroly | 7,5 % |
Zbytkové dumpingové rozpětí u nespolupracujících firem | 13,4 % |
E. ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
(37) Někteří indičtí vyvážející výrobci namítali, že vymezení výrobního odvětví Společenství a následně analýza poškození by neměly být omezeny na tři spolupracující výrobce ve Společenství, kteří podali stížnost, nýbrž by měly být rozšířeny na všechny výrobce ve Společenství, včetně firmy Fapack, která se řízení účastnila při podání stížnosti a která předložila určité základní údaje, a tři jiné výrobce ze Společenství, kteří si nestěžovali, ale kteří jsou napojeni na vyvážející výrobce a kteří rovněž předložili určité základní údaje.
(38) V bodě odůvodnění 73 prozatímního nařízení se potvrzuje, že všech sedm subjektů skutečně patří mezi výrobce ze Společenství, a představují tedy výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4. odst. 1 základního nařízení. Jak je však popsáno v bodě odůvodnění 70 prozatímního nařízení, předložili zmínění čtyři výrobci ze Společenství pouze některé základní údaje, nezodpověděli však úplně dotazník určený pro výrobce ze Společenství. Tyto údaje proto nemohly být použity pro účely posouzení situace ve výrobním odvětví Společenství. Z tohoto důvodu nebyli tito výrobci ze Společenství zahrnuti do vymezení výrobního odvětví Společenství. Výše uvedená námitka musela být proto odmítnuta.
(39) Jedna dotčená strana zpochybnila zjištění, že na výrobní odvětví Společenství připadá více než 70 % celkové výroby PET filmu ve Společenství. Komise tuto skutečnost přezkoumala a zjistila, že došlo k administrativní chybě. Výrobní odvětví Společenství ve skutečnosti představuje 60 % celkové výroby ve Společenství.
(40) Některé dotčené strany navrhovaly, aby v případě, že pokovený PET film bude i nadále zahrnut do definice dotyčného výrobku, byli někteří výrobci pokoveného PET filmu rovněž považováni za výrobce ze Společenství tvořící část výrobního odvětví Společenství.
(41) Šetření ukázalo, že dotyčné společnosti nevyrábějí základní PET film, ale ve skutečnosti kupují základní PET film z různých zdrojů a potom provádějí dodatečný proces pokovení. Tato dodatečná fáze výroby však sama o sobě nestačí k tomu, aby byly považovány za výrobce PET filmu ze Společenství. Jedná se o podniky, které výrobek pouze dále zpracovávají, aniž by tím měnily jeho základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti.
F. ÚJMA
1. Spotřeba ve Společenství
(42) Protože nejsou k dispozici žádné nové informace, potvrzují se předběžná zjištění týkající se spotřeby ve Společenství popsaná v bodech odůvodnění 76 až 79 prozatímního nařízení.
2. Dotyčné dovozy
a) Úvodní poznámka
(43) Někteří vyvážející výrobci uplatňovali argument, že dovozy přisuzované vyvážejícím výrobcům, u nichž nebyl zjištěn dumping, by měly být z analýzy poškození vyloučeny. I kdyby byly tyto dovozy z analýzy vyloučeny, zůstal by tím závěr o existenci hmotné škody způsobené dumpingovými dovozy nezměněn. Kromě toho by cenové podbízení, stejně jako zvýšení objemů a podílů na trhu, však zůstaly značné a zbývající dovozy, u kterých byl dumping zjištěn, by stále ještě představovaly více než 13 % trhu Společenství. Rovněž pokles prodejních cen by byl stále významný.
b) Kumulativní posouzení účinků dotyčných dovozů
(44) Někteří indičtí vyvážející výrobci namítali, že dovozy PET filmu pocházející z Indie by neměly být kumulovány s dovozy tohoto výrobku z Korey, a to vzhledem k existujícím rozdílům v podmínkách hospodářské soutěže. Tento argument byl zdůvodněn tím, že objem dovozů, podíly na trhu a ceny se v roce 1997 a v OŠ vyvíjely odlišně.
(45) Pokud jde o podmínky hospodářské soutěže mezi korejskými a indickými dovozy, vezme-li se v úvahu celé posuzované období, tj. období mezi rokem 1996 a OŠ, a nikoli mezi rokem 1997 a OŠ, jak bylo navrhováno, byl vývoj objemu dovozů, podílů na trhu a dovozních cen ve skutečnosti obdobný. Dále se také potvrzuje, že objemy dovozů z obou zemí byly v průběhu celého období šetření značné. Navíc bylo zjištěno významné cenové podbízení jak u dovozů pocházejících z Indie, tak z Korey, přičemž obě země používaly stejné prodejní kanály s podobnými obchodními podmínkami. Tento argument musí být tedy odmítnut. Vzhledem k výše uvedenému se potvrzují zjištění uvedená v bodě odůvodnění 85 prozatímního nařízení, ve kterých se konstatuje, že dovozy pocházející z dotyčných zemí by měly být posuzovány kumulativně.
c) Objem, podíly na trhu a ceny dotyčných dovozů
(46) Protože nejsou k dispozici žádné nové informace o objemu a cenách dovozů z dotyčných zemí, potvrzují se závěry prozatímního nařízení.
d) Cenové podbízení
(47) Pokud jde o úroveň cenového podbízení, zpochybnili někteří indičtí vyvážející výrobci skutečnost, že Komise nezohlednila při výpočtu vážených průměrných vývozních cen vyrovnávací cla uložená v roce 1999 na dovozy PET filmu pocházející z Indie. Opakovali svou žádost o úpravu podle úrovně obchodu, neboť indičtí vývozci prodávají PET film převážně velkoobchodníkům, zatímco výrobní odvětví Společenství ji prodává téměř vždy přímo uživatelům.
(48) Úroveň cenového podbízení byla vypočítána znovu tak, že k vývozním cenám byla v příslušných případech připočítána vyrovnávací cla. Pokud jde o úpravu podle úrovně obchodu, potvrdila další analýza za prvé, že tak, jak je popsáno v bodě odůvodnění 93 prozatímního nařízení, nezávisí prodejní cena účtovaná velkoobchodníkům nebo uživatelům na typu zákazníka, ale spíše na množství koupeného zboží; a za druhé, že uvedené dvě úrovně obchodu nejsou dostatečně jasně odlišené a není mezi nimi jasný cenový rozdíl. Navíc se potvrzuje, že na rozdíl od toho, co tvrdí některé dotčené strany, prodává výrobní odvětví Společenství dotyčný výrobek nejen uživatelům, ale i distributorům a velkoobchodníkům. Kromě toho bylo zjištěno, že je více společností, které zásobují jak vyvážející výrobci z dotyčných zemí, tak výrobní odvětví Společenství.
(49) V rámci výše uvedených okolností byla míra cenového podbízení na základě důkazů předložených dotčenými stranami přezkoumána a v nutných případech upravena. Upravené míry cenového podbízení u jednotlivých zemí vyjádřené jako procento z cen výrobního odvětví Společenství jsou následující:
- Korea: 14,9 % až 36,8 %, s váženým průměrem 20,6 %
- Indie: 34,5 % až 44,8 %, s váženým průměrem 37,5 %.
3. Situace výrobního odvětví Společenství
(50) Více dotčených stran zpochybnilo závěr učiněný v prozatímním nařízení, že výrobní odvětví Společenství utrpělo hmotnou škodu, s odůvodněním, že mezi rokem 1996 a OŠ se některé ukazatele (např. výrobní kapacita, výroba, objem prodeje, produktivita, stav zásob a mzdy) vyvíjely pozitivně.
(51) V tomto ohledu je třeba poznamenat, že ne všechny ukazatele uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení se musí nutně vyvíjet negativně, aby se dospělo k závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo hmotnou škodu. V tomto případě ztratilo výrobní odvětví Společenství podíly na trhu a vlivem nízkých cen dovozů z dotyčných zemí bylo nuceno výrazně snížit své prodejní ceny, a tím se zhoršila jeho finanční situace.
(52) Jeden korejský vyvážející výrobce zpochybnil skutečnost, že by výrobní odvětví Společenství utrpělo hmotnou škodu, s odůvodněním, že jak je uvedeno v bodě odůvodnění 159 prozatímního nařízení, je výrobní odvětví Společenství životaschopné a konkurenceschopné a v OŠ zaujímalo na trhu Společenství stále důležité postavení.
(53) Skutečnost, že je výrobní odvětví Společenství životaschopné a konkurenceschopné, nevylučuje zjištění o vzniku hmotné škody. Zjištění, že je výrobní odvětví Společenství životaschopné a konkurenceschopné, byl učiněn v rámci analýzy zájmu Společenství, při které byl mimo jiné zkoumán účinek přijetí či nepřijetí antidumpingových opatření na různé subjekty ve Společenství. Nic z výše uvedeného nemění cokoli na závěru, že výrobní odvětví Společenství utrpělo hmotnou škodu, jak bylo dokázáno celou řadou ukazatelů včetně výrazné ztráty podílu na trhu v posuzovaném období. Tento argument musí být proto odmítnut.
(54) Jeden korejský vyvážející výrobce uvedl, že zvýšení výrobní kapacity výrobního odvětví Společenství, které nastalo mezi lety 1998 a 1999, je v rozporu se skutečností, že během stejného období uskutečnilo jen omezené investice. Zde je třeba poznamenat, že jak je uvedeno v bodě odůvodnění 108 prozatímního nařízení, byly tyto investice zaměřené na zvýšení kapacity uskutečněny v letech 1997 a 1998. Jelikož však nově instalovaná zařízení byla uvedena do provozu až v letech 1998 a 1999, nedošlo ke zvýšení výrobní kapacity a investic v tomtéž období.
(55) Někteří indičtí vývozci tvrdili, že omezení analýzy objemu prodejů výrobního odvětví Společenství a jeho cen na domácí prodej není v souladu s ustanovením čl. 3 odst. 4 Antidumpingové dohody Světové obchodní organizace (WTO), neboť uvedená dohoda se vztahuje na všechny prodeje, tedy i na vývoz.
(56) Zde je třeba poznamenat, že posouzení poškození bylo provedeno v souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení a ustálenou praxí orgánů Společenství. Navíc se čl. 3 odst. 4 ve spojení s čl. 3 odst. 1 a 2 Antidumpingové dohody WTO jednoznačně odvolává na posouzení dopadu dumpingových dovozů na ceny na domácím trhu a na situaci v domácím odvětví. Účelem tohoto typu šetření je mimo jiné zkoumat účinek dumpingových dovozů z jedné nebo více zemí do Společenství (nikoliv účinek dumpingových dovozů na trhy třetích zemí) a zjistit poškození výrobního odvětví Společenství způsobené pouze na domácím trhu, neboť dopad na vývozy a vývozní trhy je v souvislosti s posouzením škod irelevantní. Tento argument musí být proto odmítnut. S ohledem na ustálenou praxi byl však zkoumán výkon vývozu v rámci příčinné souvislosti mezi dumpingovými dovozy a poškozením, jak je uvedeno v bodě odůvodnění 144 prozatímního nařízení.
(57) Na základě výše uvedeného se potvrzují předběžná zjištění o hmotné škodě způsobené výrobnímu odvětví Společenství během OŠ.
G. PŘÍČINA POŠKOZENÍ
(58) Některé dotčené strany tvrdily, že posouzení příčinné souvislosti bylo chybné, neboť zhoršení u některých ukazatelů škod, jako jsou ziskovost, peněžní toky, návratnost investic a schopnost zvýšení kapitálu, by mělo být přisuzováno spíše autonomnímu cyklickému vývoji, kterým výrobní odvětví Společenství během posuzovaného období prošlo, než vlivu dotyčných dovozů.
(59) Za prvé neexistují žádné náznaky, že by výrobní odvětví Společenství prodělávalo nějaké cyklické výkyvy. Za druhé, další analýza finanční situace výrobního odvětví Společenství potvrdila, že zhoršení bylo zapříčiněno zejména poklesem jednotkových prodejních cen. Jelikož jednotkové výrobní náklady během celého posuzovaného obdobní klesly, nelze zhoršení přičítat vyšším nákladům výroby v souvislosti s novými investicemi.
(60) Ve světle výše uvedeného a vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné nové informace, se potvrzují předběžná zjištění popsaná v bodech odůvodnění 119 až 123 prozatímního nařízení.
H. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
1. Nenapojení dovozci a obchodníci
(61) Jeden nenapojený dovozce namítal, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno v bodě odůvodnění 188 prozatímního nařízení, se zavedením vyrovnávacích cel snížila dostupnost indického PET filmu na trhu Společenství a že zavedení antidumpingových cel na základě tohoto nařízení mu znemožní získat PET filmy od svých tradičních indických dodavatelů. Dále namítal, že výrobní odvětví Společenství samo dováží PET film, který vyrábí mimo hranice Společenství, a že díky tomuto vztahu dojde k omezení jakýchkoli skutečných alternativních zdrojů dodávek.
(62) V tomto ohledu údaje Eurostatu ukázaly, že mezi rokem 1999 (předběžná vyrovnávací cla byla uložena v srpnu 1999) a rokem 2000 se dovozy z Indie zvýšily o 11 %. Pokud jde o výši navrhovaných antidumpingových cel, nelze vyloučit, že budou mít za následek zvýšení dovozních cen. Avšak vzhledem k různé výši navrhovaných opatření lze současně očekávat, že někteří dotyční vyvážející výrobci budou i nadále prodávat na trhu Společenství, nikoli však již za dumpingové ceny. Pokud se týká existence alternativních zdrojů dodávek, bylo zjištěno, že v průběhu roku 1999 nakoupilo výrobní odvětví Společenství PET filmy pocházející z USA a Japonska, tj. ze dvou hlavních vyvážejících zemí, jichž se netýká toto řízení, což představovalo přibližně 35 % všech dovozů z těchto zemí. Potvrzuje se proto, že jsou k dispozici i jiné alternativní zdroje dodávek.
2. Uživatelé PET filmu ve Společenství
(63) Je třeba poznamenat, že z 23 uživatelů, kteří spolupracovali v předběžné fázi řízení a na něž připadá téměř 40 % celkových dovozů z dotyčných zemí, pouze jediný vyjádřil po zavedení předběžných cel své obavy. Tento nízký stupeň reakcí by mohl nasvědčovat tomu, že opatření nebudou mít na dotyčné uživatele žádný podstatný dopad.
(64) Čtyři další uživatelé, kteří se přihlásili po zavedení předběžných opatření, vznesli námitku, že by jim zavedení cel mohlo omezit výběr dodavatelů, a případně způsobit i nedostatek PET filmu na trhu Společenství. Tito uživatelé rovněž namítali, že od okamžiku zavedení předběžných cel došlo na trhu Společenství ke zvýšení cen PET filmu, což má negativní vliv na jejich konkurenceschopnost na světovém trhu.
(65) V tomto ohledu je třeba připomenout, že již v rámci předběžného řízení bylo zjištěno, že zkoumaní uživatelé nakupovali v průměru přibližně 58 % své spotřeby PET filmu od výrobního odvětví Společenství, přibližně 28 % z dotyčných zemí a asi 14 % ze třetích zemí. Navíc na trhu Společenství vyvíjejí aktivní činnost i další významné subjekty, tj. výrobní odvětví Společenství a další výrobci ze Společenství, jeden ekonomický subjekt ze Společenství, několik vyvážejících výrobců z dotyčných zemí a ze třetích zemí. Takže i když nelze vyloučit, že u některých vyvážejících výrobců z dotyčných zemí dojde po zavedení antidumpingových opatření ke snížení vývozů do Společenství, je nepravděpodobné, že by na trhu Společenství nastal nedostatek dotyčného výrobku. Na druhé straně, pokud by navrhovaná opatření nebyla zavedena, mohlo by možné zastavení výroby PET filmu ve výrobním odvětví Společenství vést k vážnému omezení dodávek, jak je popsáno v bodě odůvodnění 185 prozatímního nařízení.
(66) K úrovni cen je třeba poznamenat, že uživatelé měli až dosud prospěch z uměle nízkých cen způsobených nekalými obchodními praktikami. Prodejní ceny na trhu Společenství mezi rokem 1996 a OŠ klesly v průměru o 40 %. I když nelze vyloučit zvýšení cen PET filmu ve Společenství, očekává se, že bude jen mírné. To podporuje zejména výše uložených cel pro určité dotyčné vyvážející výrobce a přítomnost určitého počtu dalších účastníků na trhu Společenství, kteří si budou konkurovat.
(67) Další analýza a kontrolní návštěvy u uživatelů navíc potvrdily, že PET film používaný jako surovina pro různé hotové výrobky nepředstavuje často žádnou významnou nákladovou položku, že výrobky, které obsahují PET film, tvoří pouze malou část celkové výroby výrobků a konečně že uživatelé hledají zdroje svých výrobků ve Společenství i v jiných třetích zemích, kterých se toto řízení netýká. Nelze však vyloučit, že u některých uživatelů, pro něž představuje PET film klíčovou surovinu, budou mít antidumpingová cla významný dopad na celkové náklady výroby. To však obecně nemění nic na celkovém výsledku šetření. Zjištění bodu odůvodnění 183 prozatímního nařízení uvádějící, že zavedení cel nebude mít pravděpodobně obecně žádný významný dopad na uživatele PET filmu, se proto potvrzují.
3. Závěry k zájmu Společenství
(68) Protože nejsou k dispozici žádné nové informace týkající se zájmu Společenství, potvrzují se zjištění popsaná v bodech odůvodnění 156 až 191 prozatímního nařízení.
I. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
1. Výše potřebná k odstranění škody
(69) Na základě metody popsané v bodech odůvodnění 193 až 195 prozatímního nařízení a se zohledněním výše uvedených argumentů a úprav v souvislosti s výpočtem cenového podbízení byla stanovena výše potřebná k odstranění škody za účelem určení výše opatření, která mají být s konečnou platností zavedena. Vzhledem k nezohlednění vyrovnávacích cel je však třeba poznamenat, že od navrhované výše antidumpingových cel se podle čl. 14 odst. 1 základního nařízení po uplatnění pravidla nižšího cla odečítají vývozní dotace podle bodu odůvodnění 198 prozatímního nařízení, a proto je není nutné při výpočtu míry poškození brát v úvahu.
(70) Někteří indičtí vyvážející výrobci namítali, že míra poškození byla vypočítána nesprávně. Tvrdili, že míra poškození by měla být vyjádřena jako procento z celkového obratu CIF, a neměla by tedy být omezena na obrat CIF u srovnatelných modelů. Své argumenty opírali o závěry odvolacího orgánu WTO v případě ložního prádla [3].
(71) Za prvé je třeba poznamenat, že tyto závěry byly učiněny v souvislosti s výpočtem dumpingu, a nejsou tedy relevantní v souvislosti s výpočtem míry poškození. Za druhé je ustálenou praxí vyjadřovat výši škody jako procento obratu CIF u těch modelů, které byly pro uvedené stanovení výše škody použity. Přístup navržený indickými vyvážejícími výrobci by ve skutečnosti vedl k použití čísel, která jsou neporovnatelná. Ze všech těchto důvodů musel být jejich požadavek zamítnut.
(72) Výrobní odvětví Společenství namítalo, že míra zisku ve výši 13 % z obratu by byla přiměřenější než 6 % míra zisku, která byla použita pro výpočet prozatímní míry poškození. Tvrdilo, že zdroje vlastního jmění firmy by měly vydělat alespoň na návratnost čistých aktiv, která se rovná úrokům z bankovních půjček. Dále bylo namítnuto, že tato výše zisku byla dosažena v roce 1996, kdy na trhu převládaly podmínky rovné hospodářské soutěže.
(73) Zde je třeba poznamenat, že míra zisku, která má být použita ke stanovení ceny, při které nedochází k poškození, by měla být chápána jako ziskovost, kterou by bylo možné bez výskytu poškozujícího dumpingu docílit. V tomto případě je však určení konečného procenta irelevantní, neboť míra poškození je již na základě 6 % míry zisku vyšší než míra dumpingu. Tento argument proto nemá žádný praktický dopad.
(74) Vzhledem k výše uvedenému a k tomu, že nejsou k dispozici nové důkazy, se potvrzuje metoda použitá pro stanovení výše potřebné k odstranění škody popsaná v bodech odůvodnění 193 až 195 prozatímního nařízení.
2. Forma a výše cel
(75) Šetření ukázalo, že dovozy uvedeného výrobku byly uskutečněny rovněž pod jinými kódy KN, kterých se toto řízení netýká, tj. kódy KN ex39206219 a 39206290. Celní orgány byly proto na tuto chybnou klasifikaci upozorněny.
(76) Vzhledem k výše uvedenému a podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být konečné antidumpingové clo uloženo ve výši zjištěné míry dumpingu, neboť ta byla ve všech případech nižší než míra poškození.
(77) Pokud jde o zbytkové clo, které má být použito u nespolupracujících vyvážejících výrobců z jednotlivých zemí, u kterých byla míra spolupráce v obou zemích ohodnocena jako významná, by v případě Indie mělo být stanoveno na základě nejvyšší celní sazby použité pro spolupracující výrobce zahrnuté do namátkové kontroly. V případě Korey, kde byl zjištěn dumping pouze u jednoho ze tří kontrolovaných vyvážejících výrobců, by mělo být zbytkové clo stanoveno podle pravidla nižší celní sazby na základě vážené průměrné míry dumpingu zjištěné u reprezentativního počtu modelů, které tento vyvážející výrobce vyvážel s nejvyšší mírou dumpingu.
(78) Jak již bylo uvedeno v bodech odůvodnění 50 a 198 prozatímního nařízení, nelze podle čl. 14 odst. 1 základního nařízení zavést u téhož výrobku antidumpingové i vyrovnávací clo za účelem úpravy stejné situace vyplývající z dumpingu nebo vývozních dotací. V této souvislosti je skutečnost, že vyrovnávací cla byla stanovena na základě různého OŠ a že výše vývozních dotací byla v antisubvenčním OŠ a v antidumpingovém OŠ různá, irelevantní. Účelem čl. 14 odst. 1 základního nařízení je totiž zabránit dvojímu uložení cla, a působit tak proti stejné situaci plynoucí z dumpingu nebo vývozních dotací, a proto je nutno vyrovnávací cla jako následek vývozních dotací odečíst bez ohledu na období šetření, na jehož základě byla stanovena. Zde je také třeba poznamenat, že nebyla obdržena žádná žádost o přezkum vyrovnávacích opatření. Předběžná zjištění popsaná v bodech odůvodnění 50 a 198 se proto potvrzují.
(79) V důsledku toho bylo při stanovení antidumpingového cla v případě Indie platné vyrovnávací clo odpovídající vývozním dotacím odečteno od antidumpingového cla, které má být uplatněno. U každé nespolupracující firmy odpovídalo snížení vývozní dotaci spolupracující firmy, na jejímž základě byla zjištěna zbytková míra dumpingu (a tedy i zbytkové clo).
(80) Na základě výše uvedeného a se zohledněním zjištění předcházejícího antisubvenčního šetření jsou navrhované konečné celní sazby vyjádřené jako procento ceny CIF, neprocleně hranice Společenství, v následující výši:
Indie
Společnost | Míra vývozní dotace | Celková míra dotace | Míra dumpingu | Vyrovnávací clo | Antidumpingové clo | Celní sazba celkem |
Ester Industries Ltd | 12,0 % | 12,0 % | 64,5 % | 12,0 % | 52,5 % | 64,5 % |
Flex Industries Ltd | 12,5 % | 12,5 % | 42,9 % | 12,5 % | 30,4 % | 42,9 % |
Garware Polyester Ltd | 2,7 % | 3,8 % | 65,3 % | 3,8 % | 62,6 % | 66,4 % |
Jindal Polyester Ltd | 7,0 % | 7,0 % | 0 % | 7,0 % | 0 % | 7,0 % |
MTZ Polyesters Ltd | 8,7 % | 8,7 % | 57,7 % | 8,7 % | 49,0 % | 57,7 % |
Polyplex Corp. Ltd | 19,1 % | 19,1 % | 57,7 % | 19,1 % | 38,6 % | 57,7 % |
Všechny ostatní společnosti | 12,0 % [4] | 19,1 % | 65,3 % | 19,1 % | 53,3 % | 72,4 % |
Korea
Společnost | Antidumpingové clo |
HS Industries | 7,5 % |
Hyosung Corp. | 7,5 % |
Kohap Corp. | 7,5 % |
Kolon Industries Limited | 0,0 % |
SKC Industries Limited | 7,5 % |
Toray Saehan Industries | 0,0 % |
Všechny ostatní společnosti | 13,4 % |
(81) Sazby antidumpingového cla jednotlivých firem uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou u těchto společností během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátně platného cla vztahujícího se na "všechny ostatní společnosti") se proto vztahují výlučně na dovozy výrobků pocházejících z dotyčné země a vyrobené uvedenými právními subjekty. Dovezené výrobky vyrobené jinou společností, která není v operativní části tohoto nařízení konkrétně uvedena se jménem a adresou, včetně subjektů napojených konkrétně uvedené společnosti, nepodléhají těmto sazbám, nýbrž sazbám vztahujícím se na "všechny ostatní společnosti".
(82) Žádosti o použití výše uvedených jednotlivých celních sazeb pro jiné než výše uvedené společnosti (např. v souvislosti se změnou názvu subjektu nebo s vytvořením nového výrobního nebo prodejního subjektu) by měly být adresovány Komisi [5] spolu s uvedením všech příslušných údajů, zejména jakékoli změny činnosti společnosti v oblasti výroby, domácího prodeje či vývozu, která se změnou jména nebo vytvořením nového subjektu souvisí. Komise v případě potřeby změní toto nařízení po konzultaci s Poradním výborem a následně zaktualizuje seznam společností, pro něž jsou uvedené celní sazby platné.
3. Výběr prozatímního cla
(83) Vzhledem k výši zjištěného dumpingu a rozsahu škod způsobených výrobnímu odvětví Společenství se považuje na nutné, aby byly částky zajištěné formou prozatímního antidumpingového cla uloženého tímto nařízením s konečnou platností vybrány, a to ve výši konečného antidumpingového cla. V případech, kdy je konečné clo vyšší než prozatímní, lze konečně vybrat pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla.
4. Závazky
(84) Po zavedení předběžných antidumpingových opatření nabídla řada vyvážejících výrobců z Indie v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení cenové závazky. Souhlasili tak s tím, že budou prodávat dotyčný výrobek minimálně za ceny, které odstraňují poškozující účinek dumpingu. Tyto společnosti budou rovněž Komisi pravidelně předkládat podrobné informace o svých vývozech do Společenství, aby Komise mohla dodržování závazků účinně kontrolovat. Prodejní struktura těchto vyvážejících výrobců je navíc taková, že riziko obcházení dohodnutých závazků je podle mínění Komise jen velmi malé.
(85) Vzhledem k tomu se závazky považují za přijatelné a dotyčné společnosti byly informovány o podstatných skutečnostech, úvahách a povinnostech, které k jejich přijetí vedly.
(86) Aby mohla Komise ještě účinněji kontrolovat dodržování závazků uvedených společností, budou v případě žádosti o uvolnění zboží do volného oběhu předložené příslušnému celnímu orgánu výjimky z antidumpingového cla podmíněny předložením obchodní faktury, která obsahuje minimálně náležitosti uvedené v příloze. Tyto údaje jsou rovněž nezbytné k tomu, aby se celní orgány mohly v dostatečné míře přesvědčit, že jsou zásilky shodné s obchodními dokumenty. Pokud nebude taková faktura předložena nebo nebude-li se shodovat s výrobkem předloženým k proclení, bude uplatněna příslušná sazba antidumpingového cla.
(87) Je třeba poznamenat, že v případě porušení závazků nebo odstoupení od těchto závazků nebo v případě podezření na jejich porušení může být antidumpingové clo uloženo podle čl. 8 odst. 9 a 10 základního nařízení.
5. Doba trvání opatření
(88) Antidumpingová opatření jsou platná do roku 2006, zatímco platnost stávajících vyrovnávacích cel proti Indii uplyne v roce 2004. V případě uplynutí (nebo změny) platnosti vyrovnávacích opatření bude výše antidumpingových cel přezkoumána, neboť současná opatření berou v úvahu skutečnost, že v současné době již jsou v platnosti vyrovnávací cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového ("PET") filmu kódů KN ex39206219 a ex39206290 (TARIC kódy: 39206219*10, 39206219*15, 39206219*25, 39206219*30, 39206219*35, 39206219*40, 39206219*45, 39206219*50, 39206219*55, 39206219*60, 39206219*62, 39206219*64, 39206219*65, 39206219*70, 39206219*75, 39206219*80, 39206219*81, 39206219*85, 39206219*87, 39206219*89, 39206219*91, 39206290*30 a 39206290*91) pocházejícího z Indie a Korejské republiky.
2. Sazby konečného antidumpingového cla, které se vztahují na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením, jsou pro výrobky vyrobené níže uvedenými společnostmi tyto:
Země | Firma | Konečné clo (%) | Doplňkový kód TARIC |
Indie | Ester Industries Limited 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part - 1 New Delhi - 110 003 Indie | 52,5 | A026 |
Indie | Flex Industries Limited A-1, Sector 60,Noida 201 301 (U.P.) Indie | 30,4 | A027 |
Indie | Garware Polyester Limited Garware House 50-A, Swami Nityanand Marg Vile Parle (East) Mumbai 400 057 Indie | 62,6 | A028 |
Indie | Jindal Polyester Limited 115-117, Indra Prakash Building 21, Barakhamba Road New Delhi 110 001 Indie | 0 | A030 |
Indie | MTZ Polyesters Limited Saranath Centre, Upvan Area, Upper Govind Nagar, Malad (E) Mumbai 400 097 Indie | 49,0 | A031 |
Indie | Polyplex Corporation Limited B-37, Sector-1,Noida 201 301 Dist. Gautam Budh Nagar Uttar Pradesh Indie | 38,6 | A032 |
Indie | Všechny ostatní společnosti | 53,3 | A999 |
Korea | Kolon Industries Inc. Kolon Tower, 1.23, Byulyang-dong Kwacheon-city, Kyunggi-do Korea | 0,0 | A244 |
Korea | SKC Co., Ltd. SKC Bldg., 23-10, Youido-Dong Yongdungpo-Gu Seoul 150-010 Korea | 7,5 | A224 |
Korea | Toray Saehan Inc. 17F, LG Mapo B/D 275 Kongdug-Dong Mapo-Gu Seoul 121-721 Korea | 0,0 | A222 |
Korea | HS Industries Co., Ltd Kangnam Building, 8th floor 1321, Seocho-Dong Seocho-Ku Seoul Korea | 7,5 | A226 |
Korea | Hyosung Corporation 450, Kongduk-Dong Mapo-Ku Seoul Korea | 7,5 | A225 |
Korea | Kohap Corp. No. 89-4, Kyungun-Dong Chongro-Ku Seoul Korea | 7,5 | A223 |
Korea | Všechny ostatní společnosti | 13,4 | A999 |
3. Bez ohledu na čl. 1 odst. 1 se konečné clo nevztahuje na dovozy zboží, které bylo v souladu s článkem 2 propuštěno do volného oběhu.
4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
1. Zboží s jedním z níže uvedených doplňkových kódů TARIC vyrobené některou níže uvedenou společností a přímo vyvezené (tj. odeslané a fakturované) společností, která působí ve Společenství jako dovozce, je osvobozeno od antidumpingového cla uloženého podle článku 1, pokud je dovezeno v souladu s odstavcem 2.
Země | Firma | Doplňkový kód TARIC |
Indie | Ester Industries Limited, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part - I New Delhi - 110 003 India | A026 |
Indie | Flex Industries Limited A-1, Sector 60,Noida 201 301 (U.P.) India | A027 |
Indie | Garware Polyester Limited, Garware House, 50-A, Swami Nityanand Marg Vile Parle (East) Mumbai 400 057 Indie | A028 |
Indie | MTZ Polyesters Limited, Saranath Centre, Upvan Area Govind Nagar, Malad (E), Mumbai 400 097 India | A031 |
Indie | Polyplex Corporation Limited, B-37, Sector-1 Noida 201 301 Dist. Gautam Budh Nagar Uttar Pradesh India | A032 |
2. Dovozy uvedené v odstavci 1 jsou od cla osvobozeny pod podmínkou, že:
a) je celním orgánům členských států při ohlášení přechodu zboží do volného oběhu předložena obchodní faktura, která obsahuje minimálně náležitosti uvedené v příloze a
b) se deklarované zboží předložené k proclení přesně shoduje s popisem uvedeným v obchodní faktuře.
Článek 3
Částky zajištěné pomocí prozatímních antidumpingových cel podle prozatímního nařízení se vyberou ve výši konečného antidumpingového cla. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby antidumpingových cel, se uvolňují. Je-li konečné clo vyšší než prozatímní clo, vyberou se s konečnou platností pouze zajištěné částky ve výši prozatímního cla.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 13. srpna 2001.
Reglamento (CE) no 1676/2001 del Consejo
de 13 de agosto de 2001
por el que se establece un derecho antidumping definitivo y se percibe definitivamente el derecho provisional establecido sobre las importaciones de películas de tereftalato de polietileno originarias de la India y de la República de Corea
EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea,
Visto el Reglamento (CE) n° 384/96 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea(1), (denominado en lo sucesivo Reglamento de base) y, en particular, su artículo 9,
Vista la propuesta presentada por la Comisión previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
A. MEDIDAS PROVISIONALES
(1) La Comisión, mediante el Reglamento (CE) n° 367/2001(2) (el "Reglamento provisional") estableció un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de películas de tereftalato de polietileno ("PET") clasificadas en el código NC ex 3920 62 19 y el código NC ex 3920 62 90 y originarias de la India y de la República de Corea ("Corea").
(2) Se recuerda que la investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de abril de 1999 y el 31 de marzo de 2000 (el "período de investigación" o "PI"). El examen de las tendencias pertinentes para el análisis del perjuicio cubrió el período comprendido entre el 1 de enero de 1996 y el 31 de marzo de 2000 ("período de análisis").
B. PROCEDIMIENTO ULTERIOR
(3) Tras la imposición de medidas provisionales sobre las importaciones de películas de PET originarias de la India y de Corea, varias partes interesadas presentaron comentarios por escrito. También se concedió a las partes que lo solicitaron la oportunidad de ser oídas.
(4) La Comisión siguió recabando y verificando toda la información que consideró necesaria a efectos de sus conclusiones definitivas.
(5) Se llevaron a cabo inspecciones in situ adicionales en los locales de los siguientes usuarios:
- Emtec Magnetics GmbH, Ludwigshafen, Alemania,
- Rogers Induflex NV LEX NV, Gante, Bélgica,
- Leonhard Kurz GmbH & CO., Fürth, Alemania,
- Eurofoil, Blaenavon, Reino Unido.
(6) Se comunicaron a las partes los principales hechos y consideraciones sobre cuya base estaba previsto recomendar la imposición de derechos antidumping definitivos y la percepción definitiva de los importes garantizados por los derechos provisionales. También se les concedió un plazo para que pudieran presentar observaciones a raíz de esta comunicación.
(7) Se tuvieron en cuenta los comentarios orales y escritos presentados por las partes, y, cuando se consideró apropiado, se modificaron en consecuencia las conclusiones provisionales.
C. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
1. Producto afectado
a) Argumentos de las partes
(8) Algunos productores exportadores reiteraron el argumento de que las películas de PET metalizadas debían excluirse del ámbito del producto afectado por el presente procedimiento, ya que no pueden considerarse iguales a las películas de PET básicas puesto que sus características físicas y técnicas de base, así como el equipo y el proceso de producción, son diferentes, por lo cual resultan más costosas y se venden a precios más elevados. Estas partes también alegaron que el uso de las películas de PET metalizadas es diferente al de las películas de PET básicas y también son clasificables en otros códigos NC aparte de los códigos NC ex 3920 62 19 y 3920 62 90, a saber, en el código NC 3921.
b) Conclusiones de la investigación
(9) La investigación demostró que el proceso de metalización consistente en la adición de un metal, como el aluminio, mediante un proceso de depósito químico al vapor, no altera las características físicas, técnicas y químicas básicas de las películas de PET. Por otra parte, las películas de PET metalizadas y básicas son intercambiables en muchas aplicaciones y, por lo tanto, tienen los mismos usos o usos similares. Por lo tanto, se confirman las conclusiones provisionales establecidas en el considerando 19 del Reglamento provisional en el sentido de que las películas de PET metalizadas y las películas de PET básicas constituyen un solo producto y son clasificables en los códigos NC cubiertos por el procedimiento, es decir, NC ex 3920 62 19 y 3920 62 90.
(10) Cabe señalar que el hecho de que se requiera un paso adicional para la producción de películas de PET metalizadas, lo que aumenta su precio de producción y de venta, no justifica por sí mismo la exclusión de un determinado tipo de películas de PET del ámbito de aplicación del procedimiento.
(11) Por último, la investigación demostró que hay que distinguir las películas de PET metalizadas de las películas reforzadas, laminadas, apoyadas o combinadas de manera análoga con otros materiales. Estos procesos modifican las características físicas, químicas y técnicas básicas de las películas de PET hasta el punto de que no se puede considerar que el producto resultante sea el producto afectado. Además, el producto final es clasificable en el código NC 3921 solamente cuando las películas de PET se combinan de esta forma con otros materiales.
(12) En ausencia de otros comentarios con excepción de los ya mencionados, se confirma la descripción del producto establecida en los considerandos 9 a 22 del Reglamento provisional.
2. Producto similar
(13) A falta de comentarios, se confirma la definición del producto similar contemplada en el considerando 23 del Reglamento provisional.
D. DUMPING
1. Metodología general
a) Valor normal, precio de exportación y comparación
(14) A falta de comentarios en relación con este epígrafe, se confirman las conclusiones provisionales expuestas en los considerandos 28 y 34 del Reglamento provisional.
b) Margen de dumping
(15) Se confirma la metodología general para el establecimiento de los márgenes de dumping para las empresas investigadas expuesta en el considerando 35 del Reglamento provisional.
(16) Se confirma la metodología general para el establecimiento de los márgenes de dumping para las empresas que cooperaron no incluidas en la muestra, expuesta en el considerando 36 del Reglamento provisional. Al establecer el margen de dumping para las empresas que cooperaron no incluidas en la muestra, no se han tenido en cuenta los márgenes nulos ni mínimos.
(17) Se confirma la metodología general para la fijación de los márgenes de dumping para los productores exportadores que no contestaron al cuestionario ni se dieron a conocer de otro modo, expuesta en los considerandos 37 y 38 del Reglamento provisional. Sin embargo, en el caso de Corea, al comprobarse que solo uno de los tres productores exportadores incluidos en la muestra había llevado a cabo prácticas de dumping, se fijó el margen de dumping residual como la media ponderada del margen de dumping de un número de casos representativo con los márgenes de dumping más altos exportados por ese productor exportador.
(18) Cabe señalar que cuando un productor exportador exportó más de un tipo de producto a la Comunidad, para determinar el margen medio ponderado global se ha calculado el dumping constatado en cada tipo de producto sin considerar nulo el "dumping negativo" comprobado en cada tipo concreto.
2. India
a) Valor normal y precio de exportación
(19) A falta de otros comentarios, se confirman las conclusiones de los considerandos 39 a 42 del Reglamento provisional.
b) Comparación
i) Fase comercial
(20) Un productor exportador indio reiteró su solicitud de ajuste de las diferencias en la fase comercial entre las ventas del producto afectado a operadores de los mercados nacional y de exportación (considerando 47 del Reglamento provisional).
(21) También se alegó, a raíz de la comunicación de los principales hechos y consideraciones tenidos en cuenta para la adopción de las medidas provisionales, que existían dos fases comerciales (usuarios finales y operadores comerciales) en ambos mercados (nacional y de exportación) y debía hacerse una comparación selectiva, es decir, debía compararse el precio de exportación a los operadores comerciales con el valor normal de las ventas a los operadores comerciales y el precio de exportación a los usuarios finales con el valor normal de las ventas a los usuarios finales.
(22) No obstante, la información presentada en la respuesta al cuestionario y verificada posteriormente indica que no existían diferencias regulares y claras de las funciones y los precios para las distintas fases comerciales cuando se habían vendido modelos comparables en el mercado interior del país exportador. Por consiguiente, se confirman las conclusiones establecidas en los considerandos 46 y 47 del Reglamento provisional y se rechaza la solicitud de comparación selectiva.
ii) Otros ajustes
(23) Los productores exportadores indios alegaron que se debe conceder un ajuste, solicitado de conformidad con la letra k) del apartado 10 del artículo 2 "otros factores" y/o la letra b) del apartado 10 del artículo 2 "gravámenes a la importación e impuestos indirectos" (dependiendo del exportador) del Reglamento de base, de los precios de exportación por los beneficios recibidos al amparo del sistema de la cartilla de derechos (DEPB) sobre la base de las exportaciones realizadas. Alegan que los ingresos obtenidos del DEPB hicieron que los precios de exportación fuesen más bajos y que, por lo tanto, la Comisión tenía que haber sumado estos ingresos a los precios de exportación para garantizar la comparación ecuánime con el valor normal, pues las ventas nacionales no se benefician de tales rentas. Por otra parte, los exportadores indios alegan que, de conformidad con el apartado 1 del artículo 14 del Reglamento de base, la deducción de las subvenciones a la exportación contabilizadas en el derecho compensatorio vigente del derecho antidumping no está legalmente justificada porque los derechos compensatorios se determinaron para un período de investigación distinto.
(24) Asimismo, el apartado 10 del artículo 2 del Reglamento de base solamente contempla la posibilidad de realizar ajustes que afecten a la comparabilidad de los precios. En las respuestas del cuestionario y durante las comprobaciones in situ, el beneficio del DEPB se justificó siempre como "otros ingresos", no como "costes negativos" atribuidos al coste de las materias primas de las mercancías exportadas. Por lo tanto, tampoco en los documentos contables de la empresa se establece explícitamente un nexo entre la valoración de las mercancías exportadas y los ingresos percibidos del DEPB.
(25) Según lo dispuesto en el apartado 1 del artículo 14 del Reglamento de base, que refleja el artículo VI del Acuerdo del GATT, tales subvenciones se pueden tener en cuenta en una investigación antidumping o un reglamento que impongan un derecho antidumping a condición de que el producto no esté sujeto a la vez a derechos antidumping y a derechos compensatorios a fin de afrontar una misma situación derivada de la existencia de dumping o de la concesión de subvenciones a la exportación. El fundamento del apartado 1 del artículo 14 del Reglamento de base es evitar la duplicación de los derechos dirigidos a contrarrestar la misma situación a consecuencia del dumping o las subvenciones a la exportación y, por consiguiente, los derechos compensatorios tienen que deducirse sea cual fuere el período de investigación sobre cuya base se determinaron. Se señala, tal como se explica más adelante en los considerandos 78 y 79, que se hizo un ajuste de conformidad con lo dispuesto en el apartado 1 del artículo 14 del Reglamento de base. Por todas estas razones, hubo que rechazar la mencionada solicitud.
c) Margen de dumping
(26) A falta de otros comentarios o de nuevos datos, se confirma la metodología establecida en los considerandos 51 a 53 del Reglamento provisional.
(27)
SITIO PARA UN CUADRO
3. Corea
a) Valor normal
(28) Dos productores exportadores coreanos que cooperaron alegaron que no existe fundamento jurídico para excluir las denominadas ventas de exportación locales (es decir, las ventas nacionales destinadas al mercado de exportación tras su transformación y/o envasado) del cálculo del valor normal. Sin embargo, es evidente que las autoridades coreanas permiten que las ventas se realicen sin aplicar impuestos locales (IVA); el vendedor también puede transferir al comprador el derecho a solicitar la devolución de los impuestos y las ventas generalmente se efectúan en moneda extranjera. Es por lo tanto evidente que tales ventas están destinadas en Corea para ser exportadas y que no es posible la comparación propiamente dicha. Por consiguiente, se mantiene el planteamiento seguido en las conclusiones provisionales.
(29) Teniendo en cuenta lo anteriormente expuesto, se confirman las conclusiones recogidas en el considerando 57 del Reglamento provisional.
b) Precio de exportación
(30) Dos de los productores exportadores tenían importadores vinculados en la Comunidad y ambos indicaron que consideraban irrazonablemente alto el margen de beneficio asignado a esos importadores (5,5 %) puesto que los importadores se limitaban a volver a facturar las ventas, sin desempeñar un papel activo en la venta propiamente dicha. Declararon que estos importadores vinculados no generaban beneficios per se, sino que simplemente recibían una comisión por las ventas efectuadas. No obstante, el tipo de comisión indicado no se puede considerar exacto debido al vínculo existente entre las partes. El hecho de que se remunere a los importadores vinculados con una comisión fija no significa necesariamente que ésta dependa de las funciones desempeñadas por los importadores. Además, ninguno de los solicitantes presentó datos específicos que indicaran que el margen utilizado no coincidía con las condiciones de mercado existentes.
(31) Teniendo en cuenta todo lo expuesto, se confirman las conclusiones recogidas en el considerando 58 del Reglamento provisional.
c) Comparación
i) Fluctuación de los tipos de cambio
(32) A raíz de una solicitud presentada por los productores exportadores coreanos se reexaminó la fluctuación de los tipos de cambio. Tras este reexamen, se fijó como tipo de cambio medio el de dos meses antes de la fecha de facturación real.
ii) Devolución de los derechos
(33) Todos los productores exportadores coreanos que cooperaron alegaron que no era razonable la metodología utilizada para asignar la devolución de derechos a las ventas nacionales, en especial porque las materias primas afectadas se utilizan para fabricar otros productos distintos a las películas de PET. La Comisión por lo tanto volvió a examinar el problema y decidió adoptar un nuevo planteamiento, a saber:
(34) En primer lugar, las cantidades de materias primas compradas y utilizadas solamente para la producción de películas de PET (destinadas tanto a las ventas nacionales como de exportación), se calcularon utilizando los coeficientes nacionales aprobados y se reflejaron como porcentaje de los totales de las materias primas compradas. Los porcentajes calculados se aplicaron a cada uno de los suministros de materias primas. Así pues, se asignó cada materia prima a las ventas interiores y de exportación en que había sido utilizada (producto afectado y otros productos), según el porcentaje correspondiente. La asignación empezó con los suministros cuyos tipos de derecho eran más bajos, tal como se indica en el Reglamento provisional. Como resultado, se incrementó el importe de la devolución de los derechos deducibles a dos productores exportadores.
Con las excepciones anteriormente mencionadas relativas a la devolución de derechos y la conversión del tipo de cambio, se confirman las conclusiones provisionales recogidas en los considerandos 59 a 65 del Reglamento provisional.
d) Margen de dumping
(35) Se confirman las conclusiones de los considerandos 66 y 67 del Reglamento provisional, a excepción de un productor exportador que cooperó que se opuso a que se compararan el valor normal medio ponderado con las transacciones de exportación individuales para determinar su margen de dumping, alegando que la simple variación de los precios de exportación en función del cliente, la zona o el período no justificaba el uso de la media ponderada en el método de transacción para la determinación del margen de dumping. Se reexaminó esta alegación y se comprobó que existía una pauta de precios de exportación que difería entre los clientes, cuyo efecto sobre el alcance del dumping practicado por el exportador no era significativo. Por consiguiente, se revisó la metodología empleada para establecer los márgenes de dumping de las empresas investigadas contemplada en los considerandos 66 y 67 del Reglamento provisional por lo que se refiere a este productor exportador, y se le aplicó el método de comparación de las medias ponderadas.
(36)
SITIO PARA UN CUADRO
E. INDUSTRIA DE LA COMUNIDAD
(37) Algunos productores exportadores indios alegaron que la definición de la industria de la Comunidad y, por lo tanto, el análisis del perjuicio, no debe limitarse a los tres productores comunitarios denunciantes que cooperaron, sino que debe ampliarse a todos los productores comunitarios, incluido Fapack, que participó en la presentación de la denuncia aunque solamente proporcionó información básica, y a otros tres productores comunitarios, que no son denunciantes, y no están relacionados con ningún productor exportador y que igualmente solo presentaron información básica.
(38) Se confirma que, de acuerdo con lo expuesto en el considerando 73 del Reglamento provisional, estas siete empresas son efectivamente productores comunitarios y constituyen por lo tanto la producción comunitaria a efectos del apartado 1 del artículo 4 del Reglamento de base. Sin embargo, de conformidad con lo enunciado en el considerando 70 del Reglamento provisional, los últimos cuatro productores comunitarios solamente presentaron información básica pero no contestaron completamente el cuestionario destinado a los productores comunitarios. Por consiguiente, esta información no puede utilizarse a efectos de la evaluación de la situación de la industria de la Comunidad. No se incluyó en consecuencia a estos productores comunitarios en la definición de la industria de la Comunidad. Por lo tanto, hubo que rechazar la alegación.
(39) Una parte interesada rechazó la conclusión de que la industria de la Comunidad suponía más del 70 % de la producción comunitaria total de películas de PET. La Comisión, ha reexaminado este punto y se ha comprobado que hubo un error administrativo. La industria de la Comunidad no representa realmente el 60 % de la producción comunitaria total.
(40) Algunas partes interesadas alegaron que si las películas metalizadas de PET siguen incluidas en la definición del producto afectado, determinados productores de películas metalizadas de PET también se deben considerar como los productores comunitarios que forman parte de la industria de la Comunidad.
(41) La investigación demostró que las empresas en cuestión no producen películas de PET básicas, sino que en realidad compran la película de PET básica de otras fuentes y luego llevan a cabo el proceso adicional de metalización. La fase de tratamiento adicional que estas empresas llevan a cabo no es sin embargo en sí misma suficiente para justificar su consideración como productores comunitarios de películas de PET. Efectivamente, simplemente procesan un producto sin cambiar sus características físicas, técnicas y químicas de base.
F. PERJUICIO
1. Consumo comunitario
(42) A falta de nueva información, se confirman las conclusiones provisionales relativas al consumo comunitario de conformidad con lo expuesto en los considerandos 76 a 79 del Reglamento provisional.
2. Importaciones afectadas
a) Observación preliminar
(43) Algunos productores exportadores alegaron que las importaciones atribuibles a productores exportadores que no habían practicado el dumping debían excluirse del análisis del perjuicio. No obstante, incluso en el caso de que se excluyeran estas importaciones del análisis, las conclusiones sobre la existencia de perjuicio a causa de las importaciones objeto de dumping permanecerían inalteradas. Efectivamente, la subcotización de precios seguiría siendo significativa, así como el aumento del volumen y las cuotas de mercado y el resto de las importaciones que se había comprobado fueron objeto de dumping representarían más de 13 % del mercado comunitario. La disminución observada en los precios de venta también seguiría siendo significativa.
b) Evaluación acumulativa de los efectos de las importaciones afectadas
(44) Algunos productores exportadores indios adujeron que las importaciones de películas de PET originarias de la India no se deben acumular a las originarias de Corea dadas las diferencias que existen en las condiciones de competencia. La alegación se basaba en que el volumen de importación, las cuotas de mercado y los precios evolucionaron de manera diferente durante el período comprendido entre 1997 y el período de investigación.
(45) Por lo que se refiere a las condiciones de competencia entre las importaciones indias y coreanas, si se tiene en cuenta todo el período examinado, es decir, entre 1996 y el período de investigación, en vez del período comprendido entre 1997 y el período de investigación, como se sugiere, el volumen de las importaciones, las cuotas del mercado y los precios de importación evolucionaron efectivamente de manera similar. También se confirma que el volumen de las importaciones de ambos países fueron importantes durante el período de investigación. Por otra parte, se constató una subcotización de precios significativa tanto para las importaciones originarias de la India como de Corea que se vendieron a través de los mismos canales de venta y con condiciones comerciales similares. Ha de rechazarse, por lo tanto, este argumento. Dado lo anteriormente mencionado, se confirman las conclusiones del considerando 85 del Reglamento provisional, por el que se establece que las importaciones procedentes de los países afectados deben evaluarse acumulativamente.
c) Volumen, cuotas de mercado y precios de las importaciones afectadas
(46) A falta de nueva información por lo que se refiere al volumen y los precios de las importaciones procedentes de los países afectados, se confirman las conclusiones provisionales.
d) Subcotización de precios
(47) Por lo que se refiere a los márgenes de subcotización de precios, algunos productores exportadores indios cuestionaron el hecho de que, en el cálculo de la media ponderada de los precios de exportación, los servicios de la Comisión no tuvieran en cuenta los derechos compensatorios establecidos sobre las importaciones de películas de PET originarias de la India en 1999. También reiteraron su solicitud de un ajuste por la fase comercial, puesto que los exportadores indios venden sobre todo a los mayoristas mientras que la industria de la Comunidad vende casi siempre directamente a los usuarios de películas de PET.
(48) El cálculo de los márgenes de subcotización de precios se revisó sumando a los precios de exportación los derechos compensatorios, en caso pertinente. Por lo que se refiere al ajuste por la fase comercial, el análisis ulterior confirmó, en primer lugar, que, como se expone en el considerando 93 del Reglamento provisional, el precio de venta a los mayoristas o los usuarios no depende del tipo de cliente sino del volumen comprado y, en segundo lugar, que las dos fases comerciales no están claramente separadas y que no hay una diferencia de precios clara entre ellas. Por otra parte, se confirma que la industria de la Comunidad también vende el producto en cuestión a distribuidores y mayoristas y no solamente a usuarios, contrariamente a lo que alegaron algunas partes interesadas. Se constató que efectivamente varias empresas se abastecen tanto de productores exportadores de los países afectados como de la industria de la Comunidad.
(49) Con anterioridad a los hechos ya mencionados, los márgenes de subcotización de precios se revisaron sobre la base de las pruebas presentadas por las partes interesadas, y fueron modificados cuando así procedió. Los márgenes de subcotización de los precios medios ponderados revisados constatados por país, expresado como porcentaje de los precios de la industria comunitaria, son los siguientes:
- Corea: de 14,9 % a 36,8 %, de media ponderada 20,6 %,
- India: de 34,5 % a 44,8 %, de media ponderada 37,5 %.
3. Situación de la industria de la Comunidad
(50) Varias partes interesadas cuestionaron la conclusión alcanzada en el Reglamento provisional de que la industria de la Comunidad sufrió un perjuicio importante debido a que hubo una evolución positiva de algunos factores entre 1996 y el período de investigación (por ejemplo, la capacidad de producción, la producción, el volumen de ventas, la productividad, las existencias y los salarios).
(51) A este respecto, cabe señalar que no todos los factores enumerados en el apartado 5 del artículo 3 del Reglamento de base han de evolucionar negativamente para concluir que la industria de la Comunidad sufre un perjuicio importante. En el caso que nos ocupa, la industria de la Comunidad perdió cuota de mercado y, debido al efecto de presión de los precios de las importaciones procedentes de los países afectados, tuvo que bajar perceptiblemente sus precios de venta, lo cual provocó un deterioro grave de su situación financiera.
(52) Un productor exportador coreano cuestionó que la industria de la Comunidad sufriera un perjuicio importante alegando que, como se señala en el considerando 159 del Reglamento provisional, era viable y competitiva y siguió manteniendo una posición importante en el mercado comunitario durante el período de investigación.
(53) El hecho de que la industria de la Comunidad sea viable y competitiva no impide la constatación de un perjuicio importante. Efectivamente, se había comprobado que la industria de la Comunidad era viable y competitiva en el contexto del análisis del interés comunitario que, entre otras cosas, examinó las consecuencias en los diversos operadores de la Comunidad de tomar o no tomar medidas antidumping. Todo ello no invalida la conclusión de que la industria de la Comunidad sufrió un perjuicio importante como demuestran varios factores, incluida la pérdida significativa de cuota de mercado durante el período considerado. Ha de rechazarse, por lo tanto, este argumento.
(54) Un productor exportador coreano alegó que el aumento de la capacidad de producción de la industria de la Comunidad, que tuvo lugar entre 1998 y 1999, está en contradicción con el hecho de que durante el mismo período sus inversiones fueron limitadas. Cabe señalar a este respecto que las inversiones vinculadas con el aumento de la capacidad de producción tuvieron lugar durante los años 1997 y 1998, tal como se determina en el considerando 108 del Reglamento provisional. Dado, sin embargo, que la nueva capacidad instalada solamente estuvo en funcionamiento en 1998 y 1999, el aumento de la capacidad de producción y las inversiones no tuvieron lugar en el mismo período.
(55) Algunos exportadores indios alegaron que limitar el análisis de las ventas de la industria de la Comunidad a las ventas interiores, en términos de volumen y precios, no es conforme con lo previsto en el apartado 4 del artículo 3 del Acuerdo antidumping de la OMC debido a que el Acuerdo hace referencia al total de las ventas, por consiguiente incluidas las exportaciones.
(56) A este respecto, se señala que la evaluación de perjuicio se ha emprendido conforme a las disposiciones pertinentes del Reglamento de base y la práctica seguida en las instituciones comunitarias. Además, se ha de tener en cuenta que el apartado 4 del artículo 3, conjuntamente con los apartados 1 y 2 del artículo 3 del Acuerdo antidumping de la OMC, claramente hacen referencia a la evaluación del efecto de las importaciones objeto de dumping en los precios del mercado interior y en la situación de la industria nacional. A resultas también del objetivo de este tipo de investigación en que, entre otras cosas, se cuestiona el efecto de las importaciones objeto de dumping procedentes de uno o más países en la Comunidad (y no el efecto de las importaciones objeto de dumping en los mercados de terceros países), el perjuicio de la industria de la Comunidad se ha de comprobar en el mercado interior solamente y la situación relativa a las exportaciones o los mercados de exportación es por lo tanto inútil en el contexto de la evaluación de perjuicio. Ha de rechazarse, por lo tanto, este argumento. Sin embargo, y conforme a la práctica común, la cuantía de las exportaciones de la industria de la Comunidad se ha examinado en el contexto del nexo causal entre las importaciones objeto de dumping y la situación perjudicial, según lo expuesto en el considerando 144 del Reglamento provisional.
(57) Teniendo en cuenta lo anteriormente expuesto, se confirman las conclusiones provisionales en lo que se refiere al perjuicio importante sufrido por la industria de la Comunidad durante el período de investigación.
G. CAUSALIDAD
(58) Algunas partes interesadas alegaron que la evaluación del nexo causal estaba viciada puesto que el deterioro de algunos factores de perjuicio, es decir, la rentabilidad, el flujo de tesorería, el rendimiento de las inversiones y la capacidad de conseguir capital, debe considerarse unido a una evolución cíclica autónoma y las inversiones masivas realizadas por la industria de la Comunidad durante el período considerado en vez de al efecto de las importaciones en cuestión.
(59) En primer lugar, no existe indicación alguna de que la industria de la Comunidad sufra cambios cíclicos desfavorables. En segundo lugar, el análisis ulterior de la situación financiera de la industria de la Comunidad confirmó que su deterioro se debía principalmente al descenso de los precios de venta unitarios. Por otra parte, puesto que durante todo el período considerado los costes unitarios de producción descendieron, el deterioro no puede atribuirse al aumento de los costes de producción como consecuencia de las nuevas inversiones.
(60) Considerando lo anteriormente expuesto y a falta de nuevos datos, se confirman las conclusiones provisionales de los considerandos 119 a 123 del Reglamento provisional.
H. INTERÉS DE LA COMUNIDAD
1. Importadores y comerciantes independientes
(61) Un importador independiente sostuvo que, contrariamente a lo que se estableció en el considerando 188 del Reglamento provisional, la imposición de derechos compensatorios redujo la disponibilidad de películas indias de PET en el mercado comunitario y que el derecho antidumping fijado en este Reglamento le hará imposible abastecerse de películas de PET de sus proveedores indios tradicionales. Sostuvo además que las películas de PET producidas por la industria comunitaria fuera de la Comunidad son importados por la propia industria de la Comunidad, y que, como consecuencia de esta relación, se eliminarían otras fuentes de abastecimiento alternativas.
(62) A este respecto, los datos de Eurostat demostraron que entre el año 1999 (los derechos compensatorios provisionales se impusieron en agosto de 1999) y el año 2000, las importaciones procedentes de la India aumentaron un 11 %. En cuanto al nivel de los derechos antidumping propuestos, no puede excluirse que incrementen los precios de importación. Sin embargo, dados los distintos niveles de las medidas propuestas, puede esperarse al mismo tiempo que parte de los productores exportadores en cuestión continúen vendiendo en el mercado comunitario, aunque a precios que no sean objeto de dumping. En lo que respecta a la existencia de fuentes alternativas de abastecimiento, durante el año 1999 las compras de la industria de la Comunidad de películas de PET originarias de los EE.UU. y Japón, los dos países exportadores principales no afectados por este procedimiento, representaron alrededor del 35 % del total de las importaciones de estos países. Se confirma por lo tanto que se encuentran disponibles otras fuentes de abastecimiento alternativas.
2. Usuarios de películas de PET en la Comunidad
(63) Debe señalarse que de los 23 usuarios que cooperaron en la fase provisional del procedimiento y habían comprado algo más del 40 % de las importaciones totales procedentes de los países afectados, solamente uno expresó sus inquietudes tras la imposición de los derechos provisionales. Las escasas reacciones sugieren que las medidas no tendrían un impacto tan importante en los usuarios interesados.
(64) Otros cuatro usuarios, que se dieron a conocer después de la imposición de las medidas provisionales, alegaron que la imposición de los derechos podía limitar su elección de proveedores y posiblemente crear una escasez de películas de PET en el mercado comunitario. Estos usuarios también alegaron que se había producido un incremento del precio de las películas de PET en el mercado comunitario tras la imposición de los derechos provisionales, con efectos negativos en su competitividad en el mercado mundial.
(65) Debe recordarse a este respecto que, según lo constatado en la etapa provisional, los usuarios investigados compraban por término medio alrededor del 58 % de su consumo de películas de PET a la industria de la Comunidad, alrededor del 28 % a los países afectados y alrededor del 14 % a otros terceros países. Además, un número significativo de agentes continuará su actividad en el mercado comunitario, a saber: la industria de la Comunidad y otros productores comunitarios, un operador económico de la Comunidad, y al menos algunos de los productores exportadores de los países afectados y de otros terceros países. Por lo tanto, incluso si no puede excluirse que algunos productores exportadores de los países afectados disminuirán su nivel de exportaciones a la Comunidad tras las medidas antidumping impuestas, es poco probable que haya escasez en el mercado comunitario. Por otra parte, en caso de que no se impongan medidas, la posible desaparición de las actividades de fabricación de la industria de la Comunidad de películas de PET, como se establece en el considerando 185 del Reglamento provisional, crearía graves problemas de abastecimiento.
(66) En cuanto al nivel de precios, se indica que los usuarios se han beneficiado hasta hace poco de precios artificialmente bajos a consecuencia de prácticas comerciales desleales. Los precios de venta en el mercado comunitario disminuyeron un 40 % por término medio entre 1996 y el período de investigación. Aunque no se excluye un incremento de los precios de las películas de PET en la Comunidad, se espera que sea moderado. Esta idea se basa principalmente en el nivel de los derechos impuestos a determinados productores exportadores afectados y la presencia de algunos agentes que competirán entre sí en el mercado comunitario.
(67) Por otra parte, el análisis y las visitas de inspección a los usuarios confirmaron que las películas de PET que sirven de materia prima para diversos productos acabados no representa a menudo un elemento significativo del coste, los productos que incorporan película de PET solamente son un pequeño porcentaje de la producción total y, por último, los usuarios también se abastecen en la Comunidad y otros terceros países no afectados por el procedimiento. No obstante, no se excluye que para determinados usuarios para quienes la película de PET representa una materia prima fundamental, los derechos antidumping tengan efectos importantes en el coste total de producción. Esto, sin embargo, no altera los resultados globales de la investigación. Se confirma por lo tanto la conclusión del considerando 183 del Reglamento provisional en el sentido de que la imposición de derechos no tendrá probablemente, en general, efectos significativos en los usuarios de películas de PET.
3. Conclusión sobre el interés de la Comunidad
(68) A falta de nuevos datos sobre el interés comunitario, se confirman las conclusiones expuestas en los considerandos 156 a 191 del Reglamento provisional.
I. MEDIDAS ANTIDUMPING DEFINITIVAS
1. Nivel de eliminación del perjuicio
(69) Tomando como base la metodología explicada en los considerandos 193 a 195 del Reglamento provisional y habida cuenta de los argumentos y las modificaciones mencionados previamente en relación con el cálculo de la subcotización de los precios, se ha fijado un nivel de eliminación del perjuicio a efectos de establecer las medidas definitivas. Sin embargo, respecto a la no consideración de los derechos compensatorios, se señala que, tal como se indicó en el considerando 198 del Reglamento provisional, las subvenciones a la exportación se deducen de los derechos antidumping propuestos, de conformidad con el apartado 1 del artículo 14 del Reglamento de base, aplicando la regla del derecho más bajo y, en consecuencia, no hay necesidad de considerarlas en el cálculo del margen de perjuicio.
(70) Algunos productores exportadores indios sostuvieron que los márgenes de perjuicio se habían calculado incorrectamente. Se alega que el margen de perjuicio debería expresarse como porcentaje del volumen de negocios CIF total y no limitarse al volumen de negocios CIF de los modelos comparables. Basaron sus argumentos en las conclusiones del órgano de Apelación de la OMC en un caso relativo a ropa de cama(3).
(71) En primer lugar, cabe señalar que se llegó a tales conclusiones en el contexto del cálculo del dumping y no son pertinentes en el contexto del cálculo del perjuicio. En segundo lugar, la práctica común es expresar el importe del perjuicio como porcentaje del volumen de negocios cif de los modelos que se utilizaron con objeto de establecer dicho importe. El planteamiento propuesto por los productores exportadores indios en cuestión daría lugar al uso de cifras que no son comparables. Por todas estas razones, hubo que rechazar la solicitud.
(72) La industria de la Comunidad sostiene que el margen de beneficio del 13 % respecto al volumen de negocios sería más adecuado que el 6 % utilizado para el cálculo provisional del margen de perjuicio. Según la industria comunitaria, los fondos propios de una empresa deberían garantizar un rendimiento sobre los activos netos como mínimo igual a los tipos de interés de los bancos. Señala que ese fue el nivel de beneficios en 1996, en condiciones de competencia leal.
(73) A este respecto, se observa que el margen de beneficio que se debe utilizar para la determinación de precios no perjudiciales sería el nivel de rentabilidad razonablemente alcanzado en ausencia de dumping. Sin embargo, no es importante en el presente caso establecer un porcentaje definitivo dado que los márgenes de perjuicio sobrepasan, incluso con el margen de beneficio del 6 %, los márgenes de dumping. El argumento no tiene por lo tanto consecuencias prácticas.
(74) Dado todo lo anteriormente expuesto y a falta de nuevas pruebas, se confirma la metodología utilizada para establecer el nivel de eliminación del perjuicio enunciada en los considerandos 193 a 195 del Reglamento provisional.
2. Forma y nivel de los derechos
(75) La investigación demostró que las importaciones del producto también tuvieron lugar al amparo de códigos NC distintos a los cubiertos por el presente procedimiento, a saber: los códigos NC ex 3920 62 19 y 3920 62 90. Se invita por consiguiente a las autoridades aduaneras a que tomen nota de esta clasificación errónea.
(76) Habida cuenta de lo anteriormente expuesto y de conformidad con el apartado 4 del artículo 9 del Reglamento de base, se considera oportuno establecer un derecho antidumping definitivo al nivel de los márgenes de dumping constatados, puesto que en todos los casos fueron más bajos que los márgenes de perjuicio.
(77) Por lo que respecta al derecho residual que debe aplicarse a los productores exportadores de los países respectivos que no cooperaron, dado que el nivel de cooperación se consideró significativo en ambos países, para la India el derecho residual debería fijarse sobre la base del tipo del derecho más alto establecido para los productores cooperantes de la muestra. Para Corea, dado que se llegó a la conclusión de que sólo uno de los tres productores exportadores de la muestra habían practicado dumping, el derecho residual debería fijarse, en aplicación de la regla del derecho inferior, en el margen de dumping medio ponderado de un número representativo de modelos con los márgenes de dumping máximos exportados por el productor exportador.
(78) Como se observa en los considerandos 50 y 198 del Reglamento provisional, de conformidad con el apartado 1 del artículo 14 del Reglamento de base ningún producto podrá estar sometido a la vez a derechos antidumping y a derechos compensatorios con el fin de afrontar una misma situación derivada de la existencia de dumping o de la concesión de subvenciones a la exportación. En el presente contexto, el hecho de que los derechos compensatorios se establecieran en un período de investigación distinto y que el importe de las subvenciones a la exportación sea diferente en el período de investigación antisubvenciones y el período de investigación antidumping, es irrelevante. El objetivo del apartado 1 del artículo 14 del Reglamento de base es evitar la duplicación de derechos establecidos para remediar la misma situación creada por el dumping o las subvenciones a la exportación y, por lo tanto, hay que deducir los derechos compensatorios derivados de las subvenciones a la exportación independientemente del período de investigación en el que se determinaron. Asimismo, se señala que no se han recibido solicitudes de reconsideración de las medidas compensatorias. Por lo tanto, se confirman las conclusiones provisionales recogidas en los considerandos 50 y 198 del Reglamento provisional.
(79) Por lo tanto, en lo que se refiere a los derechos antidumping para la India, el derecho compensatorio en vigor que corresponde a las subvenciones a la exportación se ha deducido del derecho antidumping que debe aplicarse. Para las empresas que no cooperaron, la deducción corresponde a la subvención concedida a la empresa que cooperó sobre cuya base se estableció el margen de dumping (y por lo tanto el derecho residual).
(80) En vista de todo lo anterior, y teniendo en cuenta las conclusiones de la investigación antisubvenciones previa, los importes propuestos del derecho definitivo, expresados como precio CIF del producto en la frontera comunitaria, no despachado de aduana, son los siguientes:
India
SITIO PARA UN CUADRO
Corea
SITIO PARA UN CUADRO
(81) Los tipos del derecho antidumping de las empresas individuales especificadas en el presente Reglamento se establecieron sobre la base de las conclusiones de la actual investigación. En consecuencia, reflejan la situación constatada durante esta investigación en relación con estas empresas. Estos tipos del derecho (en comparación con el derecho de ámbito nacional aplicable a "todas las demás empresas") son por lo tanto exclusivamente aplicables a las importaciones de productos originarios del país afectado fabricados por las empresas y, en consecuencia, por las personas jurídicas específicamente mencionadas. Los productos importados producidos por cualquier otra empresa no mencionada específicamente en la parte operativa del presente Reglamento con su nombre y dirección, incluidas las entidades vinculadas a las mencionadas específicamente, no podrán beneficiarse de estos tipos y estarán sujetos al tipo del derecho aplicable a "todas las demás empresas".
(82) Cualquier solicitud de aplicación de estos tipos individuales del derecho antidumping provisional para las distintas empresas (por ejemplo, a raíz de un cambio de nombre de la entidad o de la creación de nuevas entidades de producción o venta) deberá dirigirse inmediatamente a la Comisión(4) con toda la información pertinente, en especial cualquier modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción y las ventas interiores y de exportación derivadas, por ejemplo, del cambio de nombre o de la creación de unidades de producción o venta. La Comisión, si procede, y previa consulta al Comité consultivo, modificará en consecuencia el Reglamento poniendo al día la lista de empresas que se beneficiarán de tipos de derecho individuales.
3. Percepción de los derechos provisionales
(83) Teniendo en cuenta la amplitud de los márgenes de dumping constatados y del nivel del perjuicio causado a la industria de la Comunidad, se considera necesario que los importes garantizados por el derecho antidumping provisional de conformidad con el Reglamento provisional se perciban definitivamente al tipo del derecho definitivamente establecido. En los casos en que los derechos definitivos sean más elevados que los derechos provisionales, sólo se percibirán definitivamente los importes garantizados por los derechos provisionales.
4. Compromisos
(84) Tras la imposición de medidas antidumping provisionales, algunos productores exportadores de la India ofrecieron compromisos en relación con los precios, de conformidad con el apartado 1 del artículo 8 del Reglamento de base. Así, han acordado vender el producto afectado a unos precios -o por encima de ellos- que eliminen los efectos perjudiciales del dumping. Las empresas facilitarán también a la Comisión información periódica y detallada sobre sus exportaciones a la Comunidad, de manera que esta última podrá supervisar eficazmente los compromisos. Además, teniendo en cuenta la organización de las ventas de estos productores exportadores, la Comisión considera que el riesgo de incumplimiento de los compromisos acordados es mínimo.
(85) Las ofertas de compromisos se consideran por lo tanto aceptables, y se ha informado a las empresas afectadas de los principales hechos, consideraciones y obligaciones en los que se basa esta aceptación.
(86) Para que la Comisión supervise efectivamente el cumplimiento de los compromisos por parte de sus empresas, cuando la solicitud de despacho a libre práctica se presente a la autoridad aduanera pertinente la exención del derecho antidumping estará condicionada a la presentación de una factura comercial que contenga al menos los elementos enumerados en el anexo. Estos datos también son necesarios para que las autoridades aduaneras determinen con la suficiente precisión que los envíos corresponden a los documentos comerciales. En caso de que no se presente tal factura, o cuando esta no corresponda al producto presentado en aduana, deberá pagarse el tipo del derecho antidumping correspondiente.
(87) Debe señalarse que, en caso de incumplimiento o denuncia del compromiso, o de sospecha de incumplimiento, puede establecerse un derecho antidumping de conformidad con los apartados 9 y 10 del artículo 8 del Reglamento de base.
5. Duración de las medidas
(88) Las medidas antidumping estarán en vigor hasta 2006, mientras que los derechos compensatorios vigentes impuesto a la India tienen forzosamente que expirar en 2004. En caso de expiración (o cambio) de las medidas compensatorias, el nivel de los derechos antidumping deberá revisarse, puesto que actualmente se tiene en cuenta el hecho de que ya existen derechos compensatorios.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de películas de tereftalato de polietileno ("PET") de los códigos NC ex 3920 62 19 y ex 3920 62 90 (códigos TARIC: 3920 62 19*10, 3920 62 19*15, 3920 62 19*25, 3920 62 19*30, 3920 62 19*35, 3920 62 19*40, 3920 62 19*45, 3920 62 19*50, 3920 62 19*55, 3920 62 19*60, 3920 62 19*62, 3920 62 19*64, 3920 62 19*65, 3920 62 19*70, 3920 62 19*75, 3920 62 19*80, 3920 62 19*81, 3920 62 19*85, 3920 62 19*87, 3920 62 19*89, 3920 62 19*91, 3920 62 90*30 y 3920 62 90*91 ), originarias de la India y la República de Corea.
2. El Derecho antidumping definitivo aplicable al precio neto franco frontera de la Comunidad del producto considerado, no despachado de aduana, será el siguiente para las importaciones originarias de:
SITIO PARA UN CUADRO
3. No obstante lo dispuesto en el apartado 1 del artículo 1, el derecho provisional no se aplicará a las importaciones despachadas a libre práctica, de conformidad con el artículo 2.
4. Salvo en los casos en que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
1. Las importaciones efectuadas bajo uno de los siguientes códigos adicionales TARIC producidas y exportadas directamente (es decir, enviadas y facturadas) por las empresas enumeradas a continuación a una empresa de la Comunidad que haya actuado como importador, estarán exentas de los derechos antidumping impuestos con arreglo al artículo 1 cuando tales importaciones se ajusten a lo dispuesto en el apartado 2,
SITIO PARA UN CUADRO
2. Las importaciones mencionadas en el apartado 1 estarán exentas de derechos a condición de que:
a) se presente a las autoridades aduaneras de los Estados miembros la factura comercial en la que figurarán como mínimo los datos de la información necesaria enumerados en el anexo cuando se presente la declaración de despacho a libre práctica, y
b) las mercancías declaradas y presentadas en aduana correspondan exactamente a la descripción que figura en la factura comercial.
Artículo 3
Los importes garantizados mediante los derechos antidumping provisionales impuestos de conformidad con el Reglamento provisional se percibirán aplicando el tipo de derecho definitivamente impuesto por el presente Reglamento. Los importes garantizados superiores al tipo definitivo de los derechos antidumping serán liberados. En los casos en que los derechos definitivos sean más elevados que los derechos provisionales, sólo se percibirán definitivamente los importes garantizados al nivel de los derechos provisionales.
Artículo 4
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 13 de agosto de 2001.