NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1620/2006
ze dne 30. října 2006,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky a Ukrajiny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 384/96 dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) dne 4. února 2006 (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Komise o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Ukrajiny.
(2)
Podnět podali dne 23. prosince 2005 tři výrobci ve Společenství (dále jen „žadatelé“) představující významný podíl, v tomto případě více než 40 %, celkové výroby žehlicích prken ve Společenství. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za postačující pro zahájení řízení.
1.2. Dotčené strany a inspekce na místě
(3)
Komise oficiálně oznámila zahájení řízení žadatelům, ostatním známým výrobcům ve Společenství, vyvážejícím výrobcům v ČLR a na Ukrajině, dovozcům a maloobchodním prodejcům, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, zástupcům dotčených vyvážejících zemí, výrobcům ve Spojených státech amerických, které byly původně navrženy jako srovnatelná země, a výrobcům z dalších možných srovnatelných zemí. Komise dále kontaktovala všechny ostatní hospodářské subjekty ve Společenství potenciálně zapojené do výroby nebo distribuce obdobného výrobku/dotčeného výrobku, jejichž kontaktní údaje byly Komisi poskytnuty po zahájení řízení. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslyšeny.
(4)
Vzhledem k vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo v souladu s článkem 17 základního nařízení s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude nezbytné provést výběr vzorku, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni čínští vyvážející výrobci požádáni, aby se přihlásili Komisi a v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v průběhu období 1. ledna 2005-31. prosince 2005. Přihlásilo se a informace požadované pro výběr vzorku ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení však poskytlo pouze osm čínských vyvážejících výrobců. Proto bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
(5)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v dotčených zemích, kteří projevili zájem, umožněno předložit žádost o přiznání statusu tržního hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise tiskopisy žádosti těm vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a čínským a ukrajinským orgánům. Osm společností z ČLR a jedna z Ukrajiny požádaly podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení o status tržního hospodářství, případně o individuální zacházení, prokázalo-li by šetření, že nesplňují podmínky pro přiznání statusu tržního hospodářství.
(6)
Komise rozeslala všem stranám, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, jakož i všem dalším stranám, které o to požádaly ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, dotazníky.
(7)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od šesti čínských vyvážejících výrobců, jediného ukrajinského vyvážejícího výrobce, čtyř výrobců ve Společenství, dvou dovozců, kteří nebyli ve spojení s vyvážejícími výrobci, a od jednoho obchodníka. Dále jeden dovozce předložil připomínky, aniž by odpovídal na dotazník.
(8)
Některé informace byly rovněž získány od 17 výrobců obdobného výrobku ve Společenství (z nichž 15 podnět podpořilo, jeden vyjádřil svůj neutrální postoj a jeden byl proti) a od tří společností, které dotčený výrobek pouze dovážejí.
(9)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné za účelem přiznání statusu tržního hospodářství a předběžného stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství. Inspekce na místě byly provedeny takto:
a)
Výrobci ve Společenství
Inspekce na místě byly provedeny v prostorách čtyř výrobců ve Společenství. Tito výrobci požadovali, aby byla jejich totožnost důvěrná na základě ustanovení článku 19 základního nařízení. Tvrdili, že by odhalení jejich totožnosti mohlo způsobit závažné potíže.
Někteří výrobci ve Společenství z řad žadatelů skutečně dodávají zboží odběratelům ve Společenství, kteří zároveň odebírají zboží z ČLR a z Ukrajiny, čímž mají z těchto dovozů přímý prospěch. Tito žadatelé tvrdili, že jsou tudíž v obzvláště choulostivé situaci, protože mají dobrý důvod se domnívat, že někteří z jejich dodavatelů a odběratelů by nebyli spokojeni s tím, že podali podnět proti údajnému dumpingu působícímu újmu nebo takový podnět podporují, a na tento krok by zareagovali. Dokonce tvrdili, že riskují odplatu těchto dodavatelů a odběratelů, včetně možného ukončení obchodních vztahů. Žádosti bylo vyhověno, protože byla dostatečně podložena.
b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Fo-šan,
-
Foshan Shunde Heng Yip Housewares Co. Ltd, Fo-šan,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Kuang-čou,
-
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Kuang-čou,
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan a společnost ve spojení Wire King International Ltd, Hongkong,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Ku-čou.
c)
Vyvážející výrobce na Ukrajině
-
Eurogold Industries Ltd, Žitomir a společnost ve spojení Eurogold Service ZUMBÜHL & Co., Zug ve Švýcarsku.
(10)
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR a na Ukrajině, jimž by nemohl být přiznán status tržního hospodářství, byla pro stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země provedena inspekce na místě v prostorách této společnosti:
-
Gİpaş elektronik sanayi ithalat ihracaat dahili ticaret ve pazarlama anonim şirketi sanayi A.Ş., Istanbul, Turecko.
1.3. Období šetření
(11)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období ode dne 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů relevantních pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2002 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(12)
Dotčeným výrobkem jsou žehlicí prkna, též opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základní součásti, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházející z Čínské lidové republiky a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), obvykle kódů KN ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.
(13)
Existují různé typy žehlicích prken a jejich základních součástí, především podle jejich konstrukce a velikosti, konstrukčního materiálu a příslušenství. Všechny různé typy však mají stejné základní fyzikální vlastnosti a použití. V důsledku toho jsou pro účely tohoto šetření všechny existující typy považovány za jeden výrobek.
2.2. Obdobný výrobek
(14)
U dotčeného výrobku a žehlicích prken a jejich základních součástí vyrobených a prodaných na domácím trhu ČLR a Ukrajiny a na domácím trhu v Turecku, které nakonec bylo srovnatelnou zemí, stejně jako u žehlicích prken a jejich základních součástí vyrobených a prodaných ve Společenství výrobním odvětvím Společenství bylo shledáno, že mají stejné fyzikální a technické vlastnosti a použití. Proto se prozatímně dospělo k závěru, že všechny tyto výrobky jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1. Status tržního hospodářství
(15)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozů pocházejících z ČLR a Ukrajiny (v případě Ukrajiny pro všechny podněty podané nebo řízení zahájená před 30. prosincem 2005) běžná hodnota stanoví v souladu s odstavcem 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pro ty vyvážející výrobce, u nichž bylo dokázáno, že ve výrobě a prodeji obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Tato kritéria jsou stručně a pouze pro usnadnění reference stanovena níže v souhrnné podobě:
-
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů,
-
účetní záznamy procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely,
-
neexistují žádná významná zkreslení přetrvávající z původního systému netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví,
-
převod směnných kurzů se provádí podle tržních kurzů.
(16)
Osm čínských vyvážejících výrobců původně požádalo o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách vyplnilo tiskopis žádosti o status tržního hospodářství pro vyvážející výrobce. Dva z nich se však později rozhodli na šetření nespolupracovat. Byly proto zváženy žádosti o status tržního hospodářství pouze šesti spolupracujících čínských vyvážejících výrobců uvedených v 9. bodě odůvodnění.
(17)
Jediný ukrajinský vyvážející výrobce požádal o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách vyplnil tiskopis žádosti o status tržního hospodářství pro vyvážející výrobce.
(18)
Ukrajinský výrobce však poznamenal, že Ukrajina byla rozhodnutím Rady (ES) č. 2117/2005 odstraněna ze seznamu zemí bez tržního hospodářství uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Společnost tvrdila, že rozhodnutí o přiznání statusu tržního hospodářství Ukrajině bylo učiněno na základě posouzení situace v předcházejících měsících. Společnost tedy uvedla, že by jí měl být přiznán status tržního hospodářství, protože i) obdobím šetření je kalendářní rok 2005; ii) žadatelé měli předložit důkazy, že se na dotčené ukrajinské výrobce podmínky tržního hospodářství nevztahují, a iii) nepřiznání statusu tržního hospodářství by Ukrajinu diskriminovalo vzhledem k Rusku.
(19)
V tomto ohledu se poznamenává, že nařízení Rady (ES) č. 2117/2005 jasně uvádí, že se běžná hodnota pro ukrajinské vývozce a výrobce stanoví v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pouze u šetření zahájených po 30. prosinci 2005, a to buď na základě podnětu k zahájení řízení podaného po výše uvedeném datu, nebo z podnětu Komise. Protože byl podnět pro toto šetření podán dne 23. prosince 2005, je jasné, že ustanovení čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení nelze použít, a že spolupracující ukrajinská společnost tudíž musí dokázat, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Ze znění výše uvedeného článku je jasné, že důkazní břemeno v případě splnění kritérií pro přiznání statusu tržního hospodářství nesou vyvážející výrobci, a nikoli žadatelé. Dále by se mělo poznamenat, že přiznání statusu tržního hospodářství určité zemi se zakládá na celkovém posouzení její celkové hospodářské situace, aby bylo možné určit, zda se na náklady a ceny lze v antidumpingových šetřeních obecně spolehnout. Jinak řečeno, nejde o hodnocení konkrétní situace každého jednotlivého podniku. Konečně, tvrzení, že by Ukrajina byla vzhledem k Rusku diskriminována, je nepodložené, neboť Rusko je za zemi s tržním hospodářstvím považováno již od roku 2002. Z těchto důvodů Komise odmítla tvrzení vznesená ukrajinským vyvážejícím výrobcem a pokračovala ve stanovování statusu tržního hospodářství.
(20)
U spolupracujících vyvážejících výrobců si Komise vyžádala a ověřila v prostorách těchto společností všechny informace předložené v žádostech o status tržního hospodářství, které považovala za nezbytné.
3.1.1. Stanovení statusu tržního hospodářství u vyvážejících výrobců v ČLR
(21)
Jeden čínský vyvážející výrobce, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Kuang-čou, prokázal splnění všech pěti kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení a status tržního hospodářství mu byl přiznán.
(22)
Pokud jde o ostatní čínské vyvážející výrobce uvedené v 9. bodě odůvodnění, jeden nesplnil kritéria 1, 2 a 3, jeden nesplnil kritéria 2 a 3 a tři nesplnili kritérium 2.
(23)
Všichni spolupracující čínští vyvážející výrobci a výrobní odvětví Společenství dostali možnost podat připomínky k výše uvedeným zjištěním. Čtyři společnosti se stanovením nesouhlasily a tvrdily, že by jim měl být status tržního hospodářství přiznán.
(24)
U kritéria 1 neprokázal splnění jeden čínský vyvážející výrobce. Především v žádné fázi šetření neprokázal, že jeden z jeho dvou akcionářů skutečně za své akcie získané od státu zaplatil. Společnost navíc získávala elektrickou energii od státu bez uzavřené smlouvy. Společnost napadala odhalená zjištění, ale nepředložila v této věci žádné ověřitelné důkazy. Její připomínky tudíž nebylo možné zohlednit. Následně se došlo k závěru, že společnost neprokázala, že splňuje kritérium 1.
(25)
U kritéria 2 neprokázalo pět společností, že vedou jasné účetní záznamy, které procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy. Zkoumání předmětných účetních záznamů kromě toho ve všech pěti případech vykazovalo významné nedostatky. Společnosti například ve svém účetnictví neuváděly jednotlivé příjmové a výdajové položky, ale používaly rozsáhlé měsíční započtení příjmů a výdajů. Rovněž nedodržovaly akruální zásadu účetnictví. Spojovaly transakce za období jednoho měsíce a v účetních knihách je zaznamenávaly součtem, bez podrobností o jednotlivých dotčených transakcích. Vzhledem k tomu, že auditoři neokomentovali tato porušení IAS 1, nebyly účetní záznamy kontrolovány v souladu s mezinárodními účetními standardy. Po tomto odhalení čtyři vyvážející výrobci tvrdili, že mezinárodní účetní standardy dodržují, nepředložili však žádné důkazy o tom, že jsou tato zjištění nesprávná. Následně se došlo k závěru, že ani jedna společnost neprokázala, že splňuje kritérium 2.
(26)
Dvě společnosti také neprokázaly, že splňují kritérium 3. U těchto dvou společností bylo při inspekci na místě zjištěno, že neplní své smluvní povinnosti ohledně plateb za užívací práva ke státnímu pozemku; nemělo to však pro společnosti žádné finanční ani jiné následky. Dále bylo u jedné společnosti zjištěno, že měla během období šetření v pronájmu státní pozemky, k nimž formálně nezískala od státu užívací právo. Tato skutečnost byla napravena až po období šetření a jednalo se navíc o nižší poplatek, než je obvyklé. Po tomto odhalení dva čínští vyvážející výrobci tato zjištění napadli, ale nové informace, které předložili na podporu svých tvrzení, nemohly být přijaty, protože byly neověřitelné. Následně se došlo k závěru, že obě společnosti neprokázaly, že splňují kritérium 3.
(27)
Na základě výše uvedeného pouze jeden čínský vyvážející výrobce, jmenovitě Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, prokázal, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a byl mu přiznán status tržního hospodářství, zatímco ostatních pět vyvážejících výrobců neprokázalo, že všechna tato kritéria splňují, a tudíž jim status tržního hospodářství přiznán nebyl.
3.1.2. Stanovení statusu tržního hospodářství u vyvážejícího výrobce na Ukrajině
(28)
Jediný ukrajinský vyvážející výrobce, Eurogold Industries Ltd, Žitomir, prokázal splnění všech kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a status tržního hospodářství mu tedy byl přiznán. Vyvážející výrobce a výrobní odvětví Společenství dostali možnost podat připomínky k výše uvedeným zjištěním ohledně statusu tržního hospodářství, žádné připomínky však nebyly obdrženy.
3.2. Individuální zacházení
(29)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země, na které se vztahují ustanovení tohoto článku, případně stanoví celostátní clo, ledaže jsou společnosti schopny prokázat, že splňují veškerá kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(30)
Pokud se týče ČLR, všichni vyvážející výrobci, kteří žádali o status tržního hospodářství, zároveň požadovali i individuální zacházení, pokud by jim status tržního hospodářství nebyl přiznán.
(31)
Na základě dostupných informací bylo shledáno, že všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňují čtyři společnosti.
(32)
Byl tedy vyvozen závěr, že by se individuální zacházení mělo přiznat těmto vyvážejícím výrobcům v ČLR:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Fo-šan,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Kuang-čou,
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foš-an,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Ku-čou.
(33)
Na základě dostupných informací bylo shledáno, že jedna společnost neprokázala, že splňuje všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(34)
Především bylo prohlášeno, že informace týkající se vývozního prodeje, ať už uskutečněného přímo, nebo přes společnost ve spojení usazenou v Hongkongu, nejsou ověřitelné. Společnost ani přes vyžádání těchto informací neposkytla podstatné údaje týkající se celkového objemu vývozu a relevantní odpovídající vývozní fakturaci. Navíc informace poskytnuté ohledně celkového obratu i domácích a vývozních prodejů nesouhlasily s dostupnými auditními zprávami a s účetními záznamy společnosti. Navíc společnost nebyla schopna uvést místo určení svých prodejů, jak je uvedeno v dotazníku. Komise tak nemohla ověřit, zda společnost mohla svobodně stanovit ceny a množství vývozů a podmínky prodeje podle čl. 9 odst. 5 písm. b) základního nařízení.
3.3. Běžná hodnota
3.3.1. Srovnatelná země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení se v případě dovozů ze zemí bez tržního hospodářství a při nepřiznání statusu tržního hospodářství, pro země uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení, běžná hodnota určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(36)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla svůj záměr použít Spojené státy americké (dále jen „USA“) jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a Ukrajinu a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomuto vyjádřily.
(37)
Byly obdrženy připomínky od spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR a na Ukrajině, kteří navrhovali Thajsko, Indii nebo Turecko jako vhodnější srovnatelné země než USA. Hlavním argumentem proti USA byly rozdíly v celkovém hospodářském rozvoji, v přístupu k surovinám a v jejich cenách, v nákladech na pracovní sílu a ve výrobních postupech, ale také rozdíly v konkurenci na domácím trhu se žehlicími prkny. Rovněž bylo tvrzeno, že trh USA se žehlicími prkny je vysoce chráněným trhem s uměle vysokými cenami.
(38)
Komise usilovala o spolupráci s výrobci v USA a v dalších potenciálních srovnatelných zemích, jako je Thajsko, Indie a Turecko. Dopisy a příslušné dotazníky byly zaslány pěti společnostem v USA, třem společnostem v Thajsku, pěti společnostem v Indii a devíti společnostem v Turecku. Ze všech těchto společností pouze jeden turecký výrobce v řádné lhůtě poskytl všechny informace potřebné pro stanovení běžné hodnoty a souhlasil se spoluprací při šetření.
(39)
Šetření ukázalo, že v Turecku existuje konkurenční trh se žehlicími prkny, přičemž přibližně 90 % trhu zásobuje několik místních výrobců a zbytek tvoří dovozy ze třetích zemí. Objem výroby v Turecku tvoří více než 5 % objemu čínských vývozů dotčeného výrobku do Společenství. Pokud jde o kvalitu a standardy tureckých žehlicích prken, nebyly ve srovnání s čínskými a ukrajinskými výrobky shledány žádné výrazné rozdíly. Turecký trh byl proto prohlášen za dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty pro ČLR a Ukrajinu.
(40)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje předběžný závěr, že Turecko je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.3.2. Stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, jimž byl přiznán status tržního hospodářství
(41)
Běžná hodnota pro jednoho čínského a pro jediného ukrajinského vyvážejícího výrobce, jimž byl přiznán status tržního hospodářství, by se měla stanovit na základě údajů, které předložili ohledně domácích prodejů a výrobních nákladů. Tyto údaje byly ověřeny v prostorách dotčených společností.
(42)
Co se týče stanovení běžné hodnoty, Komise nejprve v každé vyvážející zemi zjistila, zda je domácí prodej dotčeného výrobku každého vyvážejícího výrobce reprezentativní ve srovnání s celkovými prodeji do Společenství. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se domácí prodej považoval za reprezentativní, pokud celkový objem domácího prodeje každého vyvážejícího výrobce představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozů výrobce do Společenství.
3.3.2.1. Čínská lidová republika
(43)
Bylo stanoveno, že čínský vyvážející výrobce, jemuž byl přiznán status tržního hospodářství, neměl během období šetření reprezentativní domácí prodej. Běžná hodnota tudíž nemohla být stanovena na základě cen příslušného vyvážejícího výrobce v zemi vývozu, jak stanoví čl. 2 odst. 1 pododstavec 1 základního nařízení. Musela se tedy použít jiná metoda.
(44)
Protože se nemohlo využít cen na domácím trhu, musela se početně zjištěná běžná hodnota vypočítat na základě nákladů daného výrobce. V důsledku toho se v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení běžná hodnota vypočetla tak, že se k výrobním nákladům na žehlicí prkna připočetla přiměřená, v případě potřeby upravená částka prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřené ziskové rozpětí. Mělo by se v tomto ohledu poznamenat, že se nákupní ceny některých surovin/součástí, především surovin/součástí z oceli, uváděné dotčenou společností zdají být nepřirozeně nízké, a tudíž je zapotřebí dále zkoumat výrobní cenu a případně pro účely konečných zjištění znovu zvážit předběžná zjištění.
(45)
Protože vyvážející výrobce, jemuž byl přiznán status tržního hospodářství, neměl dostatečně reprezentativní domácí prodej, musely se prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanovit na základě jiné přiměřené metody podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení.
(46)
V důsledku toho použila Komise prodejní, správní a režijní náklady a zisk spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi, který domácí prodej uskutečnil v běžném obchodním styku. Prodejní, správní a režijní náklady a průměrný zisk spolupracujícího tureckého vyvážejícího výrobce se připočetly k výrobním nákladům vzniklým dotčenému vyvážejícímu výrobci v souvislosti v vyváženými typy, jak stanoví čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
3.3.2.2. Ukrajina
(47)
U jediného ukrajinského vyvážejícího výrobce bylo zjištěno, že jeho celkový domácí prodej dotčeného výrobku v období šetření nebyl proveden v reprezentativním množství. Běžná hodnota tudíž nemohla být stanovena na základě cen příslušného vyvážejícího výrobce v zemi vývozu, jak stanoví čl. 2 odst. 1 pododstavec 1 základního nařízení. Musela se tedy použít jiná metoda.
(48)
Protože vyvážející výrobce, jemuž byl přiznán status tržního hospodářství, neměl dostatečně reprezentativní domácí prodej a protože zde nebyl žádný jiný ukrajinský spolupracující vyvážející výrobce, musely se prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanovit na základě jiné přiměřené metody podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení.
(49)
V důsledku toho použila Komise prodejní, správní a režijní náklady a zisk spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi, který domácí prodej uskutečnil v běžném obchodním styku. Prodejní, správní a režijní náklady a průměrný zisk spolupracujícího tureckého vyvážejícího výrobce se připočetly k výrobním nákladům vzniklým dotčenému vyvážejícímu výrobci v souvislosti s vyváženými typy, jak stanoví čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
3.3.3. Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(50)
Poté, co bylo Turecko zvoleno jako srovnatelná země, byla vypočítána běžná hodnota na základě údajů ověřených v prostorách spolupracujícího tureckého výrobce.
(51)
Domácí prodej obdobného výrobku tureckého výrobce byl shledán reprezentativním ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Společenství vyvážejícími výrobci z ČLR.
(52)
Stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům se také zkoumalo, zda lze domácí prodej pokládat za provedený v běžném obchodním styku. Ověření provedené u tureckého výrobce ukázalo, že objem prodeje, prodaného za čistou prodejní cenu rovnou jednotkové ceně nebo vyšší, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje. Běžná hodnota se tedy zakládala na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočtena jako vážená průměrná cena všeho domácího prodeje tohoto typu výrobků uskutečněného během období šetření, bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový, nebo nikoli. Dále bylo zjištěno, že tyto ceny na domácím trhu jsou celkově v souladu s cenami jiného významného tureckého výrobce, o němž byly během inspekce na místě ve srovnatelné zemi získány některé informace.
3.4. Vývozní cena
3.4.1. Čínská lidová republika
(53)
Vyvážející výrobci uskutečňovali svůj vývoz do Společenství buď i) přímo nezávislým odběratelům; ii) prostřednictvím obchodních společností, které nebyly ve spojení a měly sídlo mimo Společenství, nebo iii) prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo Společenství.
(54)
V případě vývozů do Společenství přímo nezávislým odběratelům ve Společenství byly vývozní ceny stanoveny na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. V případě vývozů do Společenství uskutečněných prostřednictvím obchodních společností, které nebyly ve spojení, byly vývozní ceny stanoveny na základě ceny výrobku při prodeji obchodním společnostem na vývoz do Společenství v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(55)
V případě vývozů do Společenství uskutečněných prostřednictvím obchodních společností ve spojení byla vývozní cena stanovena na základě ceny výrobku při prodeji obchodními společnostmi prvnímu nezávislému kupujícímu v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(56)
Jeden vyvážející výrobce prodával část dotčeného výrobku prostřednictvím obchodní společnosti se sídlem v Hongkongu. Obchodní společnost usazená v Hongkongu nebyla schopna svými účetními záznamy dokázat, že uvedené vývozní ceny za prodej nezávislým odběratelům ve Společenství byly skutečně zaplaceny. Při inspekci na místě navíc nákupy hongkongského obchodníka nesouhlasily s jeho auditovanými účetními záznamy ohledně prodeje do Společenství. Společnosti bylo oznámeno, že existují vážné pochybnosti o přesnosti jejích prodejů do Společenství prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem v Hongkongu a že tento prodej nebude při předběžném výpočtu dumpingu zohledněn. Společnost dostala příležitost vznést námitky, ale nepředložila žádné důkazy, které by mohly změnit předběžné závěry. Tyto vývozní transakce nebyly tudíž zohledněny a vývozní cena byla založena pouze na přímém prodeji nezávislým odběratelům ve Společenství nebo na prodeji prostřednictvím společností, které nebyly ve spojení, se sídlem mimo ČLR a Společenství.
(57)
Jeden vyvážející výrobce neměl žádný přímý prodej dotčeného výrobku. Výrobek prodával prostřednictvím obchodních společností se sídlem v ČLR, které nebyly ve spojení, nebo prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem v ČLR. Vzhledem k tomu, že nebylo možné určit konečné místo určení prodeje prostřednictvím stran, které nebyly ve spojení, nebyl tento prodej předběžně zohledněn a vývozní cena byla založena pouze na prodeji prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, která byla schopna prokázat místo určení svého prodeje. Společnost byla řádně informována a dostala příležitost vznést námitky. Námitky nezměnily tyto předběžné závěry.
(58)
Jak bylo uvedeno v analýze individuálního zacházení v 33. bodě odůvodnění výše, jeden vyvážející výrobce nebyl schopen prokázat a odůvodnit svůj skutečný prodej na vývoz. Žádný jeho prodej na vývoz nebyl tedy podle čl. 18 odst. 1 základního nařízení zohledněn a uvedené ceny nemohly být pro stanovení vývozních cen z ČLR do Společenství použity. Společnost byla řádně informována a dostala příležitost vznést námitky. Námitky však nezměnily zjištění šetření, a jelikož nebyl pro stanovení vývozů této společnosti do Společenství k dispozici žádný jiný zdroj, mělo se za vhodné nezohlednit žádné její údaje o vývozu a stanovit dumpingové rozpětí podle dostupných skutečností (viz 65. bod odůvodnění).
3.4.2. Ukrajina
(59)
Veškerý vývoz jediného ukrajinského vývozce byl uskutečněn prostřednictvím společnosti ve spojení se sídlem mimo Společenství. Tato společnost ve spojení plnila všechny kroky potřebné pro uvedení zboží do volného oběhu ve Společenství, a měla by tedy být považována za dovozce ve spojení. Vývozní cena byla tudíž stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za něž byly dovezené výrobky poprvé dále prodány nezávislému kupujícímu. Pro tyto účely byly provedeny úpravy, aby se zohlednily veškeré náklady, včetně jakýchkoli cel a daní, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem, a zisky, které nezávislí spolupracující dovozci běžně vytvářejí, aby se mohla stanovit spolehlivá vývozní cena.
3.5. Srovnání
(60)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnávány na úrovni ze závodu.
(61)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny příslušné úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. U všech vyvážejících výrobců, jichž se šetření týkalo, byly povoleny odpovídající úpravy týkající se nákladů na dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, nákladů na balení, nákladů na úvěry, nákladů na jistoty a záruky a provize, pokud byly použitelné a odůvodněné.
(62)
Pokud jde o běžnou hodnotu, která se pro vyvážející výrobce, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, zakládala na srovnatelné zemi, bylo v šetření zjištěno, že turecká žehlicí prkna jsou ve většině případů vybavena elektrickou zásuvkou a držákem přívodního kabelu, které se u většiny čínských výrobků nenacházely. Byla tedy provedena příslušná úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení, aby se u tureckých cen odstranil účinek tohoto rozdílu. Byly dále shledány i některé rozdíly na úrovni obchodu. Bylo zjištěno, že na tureckém domácím trhu se žehlicí prkna běžně dodávají přímo maloobchodníkům, a že je tudíž množství na jednu objednávku/dodávku podstatně nižší než u dodávek prostřednictvím dovozců/obchodníků nebo distribučních/zásobovacích center velkých maloobchodních řetězců v případě čínských vývozů. Byla tedy provedena příslušná úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení, aby se u tureckých cen odstranil účinek těchto rozdílů.
3.6. Dumpingová rozpětí
3.6.1. Obecná metodika
(63)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty jednotlivých typů výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu výrobků stanovenou výše uvedeným způsobem. Poznamenává se, že v obou zemích byli pouze ti spolupracující vyvážející výrobci, kterým byl přiznán status tržního hospodářství nebo individuální zacházení.
(64)
Aby bylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro všechny nespolupracující vyvážející výrobce, byla nejprve stanovena úroveň nedostatečné spolupráce. K tomuto účelu byl objem vývozů do Společenství uváděný spolupracujícími vyvážejícími výrobci srovnán s odpovídajícím objemem dovozů stanoveným na základě podnětu a některých informací shromážděných od dalších známých vyvážejících výrobců v dotčených zemích, kteří nakonec při šetření nespolupracovali. Mělo by se poznamenat, že pro dotčený výrobek neexistují žádné přesné dovozní statistiky Eurostatu.
(65)
V případě nízké úrovně spolupráce, tj. pokud spolupracující výrobci pokrývají méně než 80 % celkových vývozů dotčeného výrobku, se mělo za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro ostatní vyvážející výrobce na vyšší úrovni, než je nejvyšší dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracující vyvážející výrobce. V takových případech tedy bylo dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni, která odpovídá váženému průměrnému dumpingovému rozpětí nejprodávanějších typů výrobku spolupracujících vyvážejících výrobců s nejvyššími dumpingovými rozpětími. Toto se pokládalo za vhodné, neboť byl důvod se domnívat, že nízká úroveň spolupráce nespolupracujících vyvážejících výrobců v šetřené zemi obvykle vyplývá z toho, že jejich dumping je na vyšší úrovni než u kteréhokoli spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Nic navíc nenasvědčovalo tomu, že by nespolupracující vyvážející výrobci prodávali za dumpingové ceny na nižší úrovni.
(66)
V případě vysoké úrovně spolupráce, tj. pokud spolupracující výrobci pokrývají 80 % a více celkových vývozů dotčeného výrobku, se mělo za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro ostatní vyvážející výrobce na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro spolupracující vyvážející výrobce v dotčené zemi.
3.6.2. Dumpingová rozpětí
3.6.2.1. Čínská lidová republika
(67)
Na základě podnětu a informací dostupných od vyvážejících výrobců, kteří se v počáteční fází šetření přihlásili a poskytli některé údaje, byl vyvozen předběžný závěr, že úroveň spolupráce je nižší než 80 %. Pro stanovení celostátního dumpingového rozpětí se tedy použila metodika popsaná v 65. bodě odůvodnění.
(68)
Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Společenství před proclením byla stanovena takto:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Fo-šan: 34,9 %,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Kuang-čou: 36,5 %,
-
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Kuang-čou: 0 %,
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foš-an: 18,1 %,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Ku-čou: 26,5 %,
-
všechny ostatní společnosti: 38,1 %.
(69)
U jediného čínského vyvážejícího výrobce, jemuž byl přiznán status tržního hospodářství, jmenovitě Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, bylo předběžně stanoveno, že se vývozy neuskutečnily za dumpingovou cenu. V tomto ohledu by se mělo připomenout, že předběžná zjištění může být nutné pro účely jakýchkoli konečných zjištění přehodnotit z důvodů uvedených ve 44. bodě odůvodnění.
3.6.2.2. Ukrajina
(70)
Na základě podnětu a informací dostupných od vyvážejících výrobců, kteří se v počáteční fázi šetření přihlásili a poskytli některé údaje, byl vyvozen předběžný závěr, že úroveň spolupráce je v případě Ukrajiny vyšší než 80 %. Ve skutečnosti se zdá, že Eurogold Industries Ltd je jediným ukrajinským vyvážejícím výrobcem žehlicích prken, a nic nenasvědčovalo tomu, že by se některý vyvážející výrobce úmyslně zdržel spolupráce. Pro stanovení dumpingového rozpětí dalších ukrajinských vyvážejících výrobců dotčeného výrobku byla tedy použita metodika popsaná v 66. bodě odůvodnění výše.
(71)
Prozatímní dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Společenství před proclením bylo stanovena takto:
-
Eurogold Industries Ltd, Žitomir: 17,3 %,
-
všechny ostatní společnosti: 17,3 %.
4. ÚJMA
4.1. Výroba ve Společenství
(72)
Podle předběžných zjištění šetření vyrábí obdobný výrobek ve Společenství nejméně třicet malých a středních podniků. Většina výroby ve Společenství se nachází v Itálii, Polsku a ve Spojeném království.
(73)
Přestože na trhu Společenství působí několik výrobců, je úroveň koncentrace poměrně vysoká, což dokazuje skutečnost, že výroba pěti hlavních výrobců představuje 50 % celkové odhadované výroby ve Společenství. Výroba všech výše uvedených společností tvoří celkovou výrobu ve Společenství.
4.2. Vymezení výrobního odvětví Společenství
(74)
Podnět předložili tři výrobci ve Společenství, kteří představují významnou část celkové známé výroby obdobného výrobku ve Společenství, tj. v tomto případě více než 40 %.
(75)
Žadatelé a jeden další výrobce ve Společenství při šetření plně spolupracovali (viz 9. bod odůvodnění). Tyto čtyři společnosti představují více než 45 % celkové známé výroby obdobného výrobku ve Společenství. Jeden z těchto výrobců ve Společenství uskutečnil v období šetření několik dovozů z ČLR. Dovoz však nebyl jeho hlavní činností a tyto dovozy byly brány jako reakce na příliv levných dumpingových dovozů, především proto, aby ve své třídě výrobků nižší kategorie zůstal konkurenceschopným. Proto se má za vhodné vyřadit tohoto výrobce z vymezení výrobního odvětví Společenství.
(76)
Na základě tohoto se má za to, že čtyři výrobci ve Společenství zmiňovaní v 75. bodě odůvodnění výše tvoří výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Dále se na ně bude odkazovat jen jako na „výrobní odvětví Společenství“.
4.3. Spotřeba Společenství
(77)
Připomíná se, že pro dotčený výrobek neexistují žádné přesné dovozní statistiky Eurostatu. Dále nic nenasvědčuje tomu, že by se žehlicí prkna v jakémkoli významném množství dovážela z jiných zemí než z ČLR a Ukrajiny (dále jen „dotčené země“). Spotřeba Společenství byla tedy stanovena na základě těchto informací:
-
objem prodeje obdobného výrobku ve Společenství vyrobeného výrobním odvětvím Společenství,
-
objem prodeje obdobného výrobku ve Společenství vyrobeného dalšími známými výrobci ve Společenství,
-
objem dovozů dotčeného výrobku do Společenství spolupracujících čínských a ukrajinských vyvážejících výrobců,
-
objem dovozů dotčeného výrobku do Společenství dalších známých čínských vyvážejících výrobců.
Podle tohoto se spotřeba Společenství vyvíjela takto:
2002
2003
2004
Období šetření
Spotřeba (v jednotkách)
6 684 000
6 795 000
7 187 000
8 557 000
Index: 2002 = 100
100
102
108
128
Zdroj: Odpovědi na dotazník od výrobního odvětví Společenství a spolupracujících čínských a ukrajinských vyvážejících výrobců, informace shromážděné od dalších výrobců ve Společenství a dalších čínských vyvážejících výrobců.
(78)
Spotřeba žehlicích prken se ve Společenství mezi rokem 2002 a obdobím šetření zvýšila o 28 %, k nejvyššímiu nárůstu došlo mezi rokem 2004 a obdobím šetření. Celkový stabilní nárůst se připisuje především rostoucí spotřebě v nových členských státech, ačkoli nárůst v období šetření lze do jisté míry připsat zvýšeným levným dovozům z ČLR a Ukrajiny některými dříve tradičními výrobci ve Společenství, kteří se přeorientovali na dovoz, a zvýšili tak své zásoby.
4.4. Dovoz z dotčených zemí
4.4.1. Souhrnné posouzení účinků dotčených dumpingových dovozů
(79)
Komise zvážila, zda účinky dumpingových dovozů z dotčených zemí mají být posouzeny souhrnně podle kritérií stanovených v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku se vliv dovozu ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem antidumpingového šetření, posuzuje souhrnně jen v tom případě, kdy je zjištěno, že a) dumpingová rozpětí stanovená v poměru k dovozu výrobků z každé jednotlivé země nejsou nepatrná ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a objem dovezených výrobků z každé jednotlivé země není zanedbatelný a b) souhrnné posouzení účinků je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Společenství.
(80)
Připomíná se, že u dovozů jednoho čínského vyvážejícího výrobce nebylo shledáno, že by byly dumpingové. Tyto dovozy tudíž nebyly zvažovány s dumpingovými dovozy.
(81)
Dumpingová rozpětí stanovená ve vztahu k dumpingovým dovozům z každé z dotčených zemí byla vyšší než minimální. Navíc objem dumpingových dovozů z každé z těchto zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
(82)
Šetření dále ukázalo, že podmínky hospodářské soutěže jak mezi dumpingovými dovozy, tak mezi dumpingovými dovozy a obdobným výrobkem Společenství byly podobné. Bylo shledáno, že bez ohledu na svůj původ spolu žehlicí prkna vyrobená/prodaná dotčenými zeměmi a žehlicí prkna vyrobená/prodaná výrobním odvětvím Společenství navzájem soutěží, protože jsou obdobná, co se týče jejich základních vlastností, jsou z hlediska odběratele zaměnitelná a distribuují se stejnými distribučními kanály.
(83)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že podmínky pro souhrnné posouzení nebyly v tomto případě splněny, neboť pokud jde o cenu a chování na trhu, existují mezi dovozy z ČLR a z Ukrajiny zásadní rozdíly.
(84)
Co se týče cen, poznamenává se, že absolutní rozdíl v cenové úrovni mezi dvěma zeměmi není v kontextu souhrnného posouzení rozhodující. Lze jej vysvětlit různými činiteli, např. jinou skladbou výrobků. Relevantní je zde cenový trend v posuzovaném období, a ten je u obou zemí srovnatelný. Ve skutečnosti se průměrná dovozní cena z ČLR zvýšila o 27 % a z Ukrajiny o 12 % mezi rokem 2002 (2003 v případě Ukrajiny) a obdobím šetření.
(85)
Pokud jde o chování na trhu, jak již bylo uvedeno v 82. bodě odůvodnění výše, nebyly zjištěny žádné podstatné rozdíly ve vlastnostech výrobků, distribučních kanálech atd.
(86)
Na tomto základě byl vyvozen předběžný závěr, že jsou splněny všechny podmínky souhrnného posouzení, a že by se tedy účinky dumpingových dovozů pocházejících z dotčených zemí měly pro účely analyzování újmy posuzovat společně.
4.4.2. Objem, cena a podíl na trhu dumpingových dovozů z dotčených zemí
2002
2003
2004
Období šetření
Dovoz (v jednotkách)
431 000
858 300
2 388 600
4 120 800
Index: 2002 = 100
100
199
554
956
Zdroj: Odpovědi na dotazník od spolupracujících čínských a ukrajinských vyvážejících výrobců, informace shromážděné od dalších čínských vyvážejících výrobců.
(87)
Objem dovozů dotčeného výrobku se během posuzovaného období významně zvýšil. V období šetření se dovozy od roku 2002 zvýšily o více než 850 %.
(88)
Mělo by se poznamenat, že v roce 2002 se žádné dovozy z Ukrajiny neuskutečnily. Jediný ukrajinský výrobce žehlicích prken zahájil svou činnost v roce 2003. V roce 2004 dovozy z Ukrajiny prudce vzrostly, o více než 400 %.
2002
2003
2004
Období šetření
Průměrná dovozní cena (EUR/jednotka)
4,91
6,15
6,34
6,53
Index: 2002 = 100
100
125
129
133
Zdroj: Odpovědi na dotazník od spolupracujících čínských a ukrajinských vyvážejících výrobců.
(89)
Průměrná dovozní cena se během posuzovaného období zvýšila. Zůstala však výrazně pod průměrnými cenami výrobního odvětví Společenství (viz příslušná tabulka a 99. bod odůvodnění). Během období šetření byla dovozní cena o více než 40 % nižší než průměrná cena výrobního odvětví Společenství.
(90)
Zvýšení dovozní ceny lze připsat těmto činitelům.
U čínských výrobců nastal významný posun ke střední a vyšší kategorii na trhu. Jak již bylo uvedeno v 78. bodě odůvodnění, někteří tradiční výrobci ve Společenství významně snížili nebo ukončili výrobu ve Společenství a začali dovážet z dotčených zemí. Většina těchto společností je zavedena v kategorii střední a vyšší třídy výrobků.
Většina čínských vyvážejících výrobců je na trhu s žehlicími prkny nová a není překvapivé, že zvyšují ceny s tím, jak se stávají zavedenějšími.
Podíl dovozů z Ukrajiny prudce vzrostl v roce 2004. Protože je průměrná cena těchto dovozů vyšší než průměrná cena dovozů z ČLR, je vyšší i souhrnná cena.
2002
2003
2004
Období šetření
Podíl na trhu
6 %
13 %
33 %
48 %
Index: 2002 = 100
100
196
515
747
Zdroj: Odpovědi na dotazník od spolupracujících čínských a ukrajinských vyvážejících výrobců, informace shromážděné od dalších čínských vyvážejících výrobců.
(91)
Podíl dumpingových dovozů z dotčených zemí na trhu se v průběhu posuzovaného období dramaticky zvýšil. Mezi lety 2003 a 2004 se téměř ztrojnásobil, když dovozy z Ukrajiny masivně pronikly na trh Společenství, a výrazně rostl i v období šetření až do takové míry, že pohltil téměř polovinu trhu.
4.4.3. Cenové podbízení
(92)
Pro účely analyzování cenového podbízení byly porovnány dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců s cenami výrobního odvětví Společenství na základě vážených průměrů srovnatelných typů výrobků v období šetření. Ceny výrobního odvětví Společenství byly upraveny na úroveň cen ze závodu a porovnány s dovozními cenami CIF na hranice Společenství plus případné clo. Toto cenové srovnání bylo provedeno pro transakce na stejné obchodní úrovni, v nutných případech bylo řádně upravené a po odečtení rabatů a slev.
(93)
Na základě cen spolupracujících vyvážejících výrobců bylo pro jednotlivé země stanoveno rozpětí cenového podbízení a vyjádřilo se procentem z cen výrobního odvětví Společenství takto:
Země
Cenové podbízení
ČLR
30,8 %-45,5 %
Ukrajina
6,6 %
4.5. Situace výrobního odvětví Společenství
4.5.1. Úvodní poznámky
(94)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise přezkoumala všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Společenství. U žadatelů a u jednoho dalšího plně spolupracujícího výrobce, tj. u výrobního odvětví Společenství, byla provedena úplná analýza těchto činitelů.
4.5.2. Ukazatele újmy
2002
2003
2004
Období šetření
Výroba (v jednotkách)
2 851 796
2 814 254
2 578 175
2 229 641
Index: 2002 = 100
100
99
90
78
Kapacita (v jednotkách)
5 304 158
5 304 158
5 304 158
5 484 620
Index: 2002 = 100
100
100
100
103
Využití kapacity
54 %
53 %
49 %
41 %
Index: 2002 = 100
100
99
90
76
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.
(95)
Během posuzovaného období se výroba výrobního odvětví Společenství snížila o 22 %. Mírný nárůst kapacity během období šetření byl způsoben tím, že jeden výrobce ve Společenství zvýšil svou kapacitu, aby mohl těžit ze zvýšené spotřeby po rozšíření EU. Z tohoto nárůstu spotřeby však bohužel těžily pouze dovozy. V důsledku toho se využití kapacit v období šetření snížilo více než výroba.
2002
2003
2004
Období šetření
Zásoby (v jednotkách)
96 729
131 811
180 518
144 543
Index: 2002 = 100
100
136
187
149
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.
(96)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření došlo k celkovému nárůstu zásob. Přestože byl vrchol v roce 2004 pravděpodobně částečně ovlivněn dokončenými objednávkami, které ještě nebyly doručeny odběratelům, je viditelný celkový trend zvyšování zásob.
2002
2003
2004
Období šetření
Prodej v ES (v jednotkách)
2 605 381
2 567 285
2 348 934
2 050 373
Index: 2002 = 100
100
99
90
79
Podíl na trhu
39 %
38 %
33 %
24 %
Index: 2002 = 100
100
97
84
61
Prodejní cena (v eurech za jednotku)
12,99
12,31
11,17
11,18
Index: 2002 = 100
100
95
86
86
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.
(97)
Během posuzovaného období se prodej výrobního odvětví Společenství snižoval a v období šetření se propadl na 79 % původního objemu. Takto klesající trend je v kontextu rostoucí spotřeby Společenství ještě znepokojivější. Mezi rokem 2002 a obdobím šetření ztratilo výrobní odvětví Společenství 39 % svého podílu na trhu.
(98)
Ve výrobním odvětví Společenství nebyl pozorován žádný růst. Výrobní odvětví totiž netěžilo z růstu trhu, tj. ze zvýšené spotřeby Společenství, ale naopak během posuzovaného období přišlo o 21 % objemu svého prodeje.
(99)
Průměrná jednotková cena vlastní výroby výrobního odvětví Společenství se v prvních třech letech významně snížila, tj. o 14 %. V roce 2004 dosáhla svého minima a v období šetření zůstala stabilní.
2002
2003
2004
Období šetření
Rozpětí zisku před zdaněním
6,8 %
6,4 %
0,7 %
4,1 %
Index: 2002 = 100
100
94
10
60
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.
(100)
V průběhu posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví snížila. Ziskové rozpětí v období šetření bylo o 40 % nižší než v roce 2002. Zdánlivého zlepšení během období šetření v porovnání s rokem 2004 bylo ve skutečnosti dosaženo škrty v odměnách vedení některých společností. Tyto škrty v odměnách měly významný dopad na ziskové rozpětí společností. Celkový hrubý zisk nadále v období šetření klesal a dosáhl 65 % úrovně z roku 2002. Je tedy zjevné, že nárůst v celkovém čistém zisku před zdaněním je umělý a neudržitelný.
2002
2003
2004
Období šetření
Investice (v eurech)
1 437 087
779 490
1 303 287
635 836
Index: 2002 = 100
100
54
91
44
Návratnost investic
61,98 %
68,19 %
4,77 %
27,02 %
Index: 2002 = 100
100
110
8
44
Peněžní tok (v eurech)
3 463 326
4 184 515
1 246 671
3 023 277
Index: 2002 = 100
100
121
36
87
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.
(101)
Investice v posuzovaném období významně poklesly, v období šetření dosahovaly méně než polovinu úrovně z roku 2002. Navíc významnou část investic tvořily investice do nezbytných oprav a rekonstrukcí. Část investic v roce 2004 také souvisela s přípravou nových příležitostí po rozšíření EU. Jak však bylo ukázáno výše, spotřebu zcela převzaly dovozy z dotčených zemí.
(102)
Návratnost investic vyjádřená čistým ziskem výrobního odvětví a čistou účetní hodnotou jeho investic se vyvíjela v souladu s investicemi a ziskovými rozpětími. Pokud jde o zdánlivě vysokou úroveň návratnosti čistých aktiv, mělo by se poznamenat, že většina společností tvořících výrobní odvětví Společenství byla založena před 30 nebo více lety, a že je tedy většina jejich aktiv již značně odepsána. V roce 2004, kdy se provedly určité investice a kdy zisková rozpětí odrážela skutečnou výkonnost výrobního odvětví Společenství (a nikoli uměle zvýšený zisk jako v období šetření), se návratnost investic snížila o 63 procentních bodů. To potvrzuje neschopnost výrobců ve Společenství získávat kapitál, zejména kvůli snižujícímu se objemu prodeje a nízké prodejní ceně.
(103)
Peněžní tok výrobního odvětví Společenství kolísal. Po zlepšení v roce 2003 následoval v roce 2004 náhlý propad. Oživení v období šetření odpovídá opatřením zaměřeným na zlepšení ziskovosti, jak je popsáno ve 100. bodě odůvodnění výše. Celkově se peněžní tok v posuzovaném období zhoršil.
2002
2003
2004
Období šetření
Zaměstnanost
347
326
283
234
Index: 2002 = 100
100
94
82
67
Náklady práce (EUR)
7 521 183
7 209 158
5 701 507
5 361 572
Index: 2002 = 100
100
96
76
71
Průměrné náklady práce na pracovníka (EUR)
21 675
22 114
20 147
22 913
Index: 2002 = 100
100
102
93
106
Produktivita na pracovníka (EUR)
9 474
10 015
10 787
11 261
Index: 2002 = 100
100
106
114
119
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.
(104)
Počet zaměstnanců výrobního odvětví Společenství souvisejících s obdobným výrobkem se mezi rokem 2002 a obdobím šetření snížil o 33 %. Průměrné náklady práce na zaměstnance, odrážející mzdy, zůstaly stabilní, dočasný pokles v roce 2004 byl vyrovnán slabým nárůstem v období šetření.
(105)
Úsilí o nižší výrobní náklady, racionalizaci a snížení počtu zaměstnanců vedly ke zvýšení výkonu na pracovníka (19 % nárůst během posuzovaného období). Výsledkem výše popsaných finančních ukazatelů výrobního odvětví Společenství však bylo, že zvýšená produktivita nemohla vyrovnat pokles objemu prodeje a cen.
4.5.3. Rozsah dumpingu, překonání účinků dřívějšího dumpingu nebo subvencování
(106)
Pokud jde o dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Společenství, nemůže být vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu z dotčených zemí považován za zanedbatelný.
(107)
Navíc nic nenasvědčovalo tomu, že by výrobní odvětví Společenství v období šetření překonávalo účinky dřívějšího dumpingu nebo subvencování.
4.6. Závěr o újmě
(108)
V průběhu posuzovaného období levný dumpingový dovoz z ČLR a Ukrajiny dramaticky vzrostl. Pokud jde o objem, zvýšil se dumpingový dovoz z dotčených zemí v posuzovaném období o více než 850 %. Pokud jde o podíl na trhu, získaly tyto dovozy za stejné období více než 40 procentních bodů na trhu Společenství se žehlicími prkny.
(109)
Analýza hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Společenství odhalila, že se újma projevila poklesem objemu prodeje, prodejní ceny a podílu na trhu. To mělo přímý negativní dopad na finanční situaci výrobního odvětví Společenství, úroveň výroby a zaměstnanost. Během posuzovaného období objemy prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství poklesly o více než 20 %, podíl na trhu se zmenšil o 15 procentních bodů a zaměstnanost se snížila o více než 30 %. Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Společenství poklesla o 14 % a jednotlivé ceny dosáhly nejnižších možných úrovní. Finanční ukazatele skutečně potvrzují, že výrobní odvětví Společenství již není v postavení, aby mohlo dále snižovat ceny, aniž by tím utrpělo ztráty, které by v případě malých a středních podniků nemohly být udržitelné déle než několik měsíců, aniž by podnik nebyl nucen ukončit svou činnost.
(110)
Při zohlednění všech těchto činitelů se má předběžně za to, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
5.1. Úvod
(111)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení provedla Komise šetření, zda podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, byla způsobena dumpingovými dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemích. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby se zajistilo, že tato případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
5.2. Účinky dumpingového dovozu
(112)
Nejprve se připomíná, že šetření odhalilo, že žehlicí prkna dovezená z dotčených zemí přímo soutěží s žehlicími prkny vyrobenými a prodávanými výrobním odvětvím Společenství, protože jsou obdobná, co se týče jejich základních vlastností, jsou z hlediska odběratele zaměnitelná a distribuují se stejnými distribučními kanály.
(113)
Výrazný nárůst objemu dumpingových dovozů z dotčených zemí (více než 850 %) se shodoval se zhoršením hospodářské situace výrobního odvětví Společenství. Toto zhoršení mimo jiné zahrnovalo pokles prodeje a ceny výroby ve Společenství v tomtéž období.
(114)
Podíl dumpingových dovozů na trhu se během posuzovaného období zvýšil o 42 procentních bodů, kdežto výrobní odvětví Společenství ztratilo 15 % podílu na trhu. Připomíná se, že mezi rokem 2002 a obdobím šetření spotřeba Společenství vzrostla o více než 20 %.
(115)
Dumpingové dovozy se ve výrazném rozpětí podbízely pod cenou výrobního odvětví Společenství, takže lze učinit odůvodněný závěr, že byly odpovědné za snížení cen, které vedlo ke zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství. Výrobní odvětví Společenství navíc nemohlo zvýšit využití svých kapacit, k čemuž by bylo pravděpodobně díky nárůstu spotřeby pozorovanému v posuzovaném období došlo.
(116)
Vzhledem k jasně stanovenému časovému souběhu výskytu dumpingového dovozu za ceny významně podbízené pod cenou výrobního odvětví Společenství na straně jedné a úbytku prodeje a objemu výroby výrobního odvětví Společenství, snížení podílu na trhu a zaměstnanosti a poklesu cen na straně druhé, vyvozuje se předběžný závěr, že dumpingové dovozy sehrály rozhodující úlohu v působení újmy výrobnímu odvětví Společenství.
5.3. Účinky ostatních činitelů
5.3.1. Výkonnost ostatních výrobců ve Společenství podporujících podnět
(117)
Podnět vedle výrobců tvořících výrobní odvětví Společenství podpořilo patnáct výrobců žehlicích prken. Tyto společnosti si nepřály na šetření plně spolupracovat, poskytly však určité informace ohledně své výroby, kapacity a využití kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu a zaměstnanosti. Tyto společnosti dohromady představují přibližně 30 % celkové známé výroby ve Společenství. Mělo by se poznamenat, že žádná z těchto společností nedovezla významné množství dotčeného výrobku.
(118)
Situace těchto 15 společností byla analyzována a srovnána se situací výrobního odvětví Společenství.
2002
2003
2004
Období šetření
Výroba (v jednotkách)
1 401 965
1 674 888
1 448 686
1 262 714
Index: 2002 = 100
100
119
103
90
Kapacita (v jednotkách)
2 758 900
2 865 300
3 284 500
3 299 800
Index: 2002 = 100
100
104
119
120
Využití kapacity
51 %
58 %
44 %
38 %
Index: 2002 = 100
100
115
87
75
Zaměstnanost
281
314
277
231
Index: 2002 = 100
100
112
98
82
(119)
Výroba těchto výrobců se v roce 2003 zvýšila o 19 %, v roce 2004 se snížila na původní hodnotu a v období šetření poklesla o 13 %. Zvýšení kapacity v roce 2004 lze připsat očekávanému nárůstu prodeje po rozšíření EU. V důsledku zvýšení kapacity se využití kapacity v posuzovaném období snížilo výrazněji než výroba. Zaměstnanost se vyvíjela v souladu s výrobou, tj. rostla v roce 2003, poté se v roce 2004 snížila na původní hodnotu a v období šetření prudce poklesla.
2002
2003
2004
Období šetření
Prodej v ES (v jednotkách)
1 206 714
1 446 522
1 204 336
1 079 264
Index: 2002 = 100
100
120
100
89
Podíl na trhu
18 %
21 %
17 %
13 %
Index: 2002 = 100
100
118
93
70
(120)
Po dočasném zlepšení v roce 2003 prodej a podíl na trhu těchto patnácti společností prudce poklesl. Tento vývoj se jasně kryje s náhlým nárůstem dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu Společenství. Připomíná se, že tyto dovozy se v roce 2004 téměř ztrojnásobily a jejich podíl na trhu v tomtéž roce vzrostl o 20 procentních bodů. Rovněž se připomíná, že během posuzovaného období se spotřeba žehlicích prken ve Společenství zvýšila.
(121)
Vzhledem k výše uvedenému lze učinit závěr, že se situace těchto 15 výrobců žehlicích prken ve Společenství, kteří podnět podpořili, zhoršila obdobně jako situace výrobního odvětví Společenství. Tyto společnosti tedy nemohly výrobnímu odvětví Společenství újmu způsobit.
5.3.2. Výkonnost dalších známých výrobců ve Společenství
(122)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, dva další výrobci ve Společenství poskytli určité informace, ale podnět nepodpořili. Dále existují dva výrobci ve Společenství, kteří podnět podpořili, ale nespolupracovali na šetření, a jeden bývalý výrobce, který poskytl určité informace o svých bývalých činnostech. Všechny tyto společnosti uskutečnily významné dovozy dotčeného výrobku. Dostupné údaje těchto společností vykazují tyto trendy (z důvodu důvěrnosti nelze odhalit skutečné údaje):
2002
2003
2004
Období šetření
Prodej výroby Společenství v ES
Index: 2002 = 100
100
75
49
29
Podíl na trhu
Index: 2002 = 100
100
76
46
23
(123)
Během posuzovaného období poklesl prodej těchto výrobců ve Společenství o 71 %. Odpovídající podíl na trhu se snížil ještě významněji, o 77 %, protože se trh v daném období rozšiřoval.
(124)
Jak již bylo uvedeno v 78. bodě odůvodnění výše, někteří tradiční výrobci žehlicích prken ve Společenství v roce 2004 a během období šetření významně snížili nebo zcela ukončili výrobní činnost ve Společenství a začali hromadně dovážet z dotčených zemí. Některé z těchto společností tak již nelze považovat za výrobce ve Společenství, protože jejich výrobní prostory byly během období šetření uzavřeny.
(125)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že tito další výrobci ve Společenství byli v obdobné situaci jako výrobní odvětví Společenství a jejich výrobní činnost nezpůsobila výrobnímu odvětví Společenství žádnou újmu.
5.3.3. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství
2002
2003
2004
Období šetření
Vývozní prodej výroby ES (v jednotkách)
213 711
211 887
219 410
215 243
Index: 2002 = 100
100
99
103
101
Vývozní prodejní cena (EUR/jednotka)
14,92
12,70
13,26
13,27
Index: 2002 = 100
100
85
89
89
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.
(126)
Vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství zůstala v průběhu období šetření relativně stabilní. U objemu není patrné žádné zhoršení. U prodejní ceny byl pád o 15 % v roce 2003 částečně vyrovnán v roce 2004 a v průběhu období šetření zůstávala stabilní. Mělo by se poznamenat, že vývozní prodejní cena je výrazně vyšší než prodejní cena ve Společenství a že objem prodeje na vývoz představuje pouze okolo 10 % výroby výrobního odvětví Společenství.
(127)
S ohledem na to lze učinit závěr, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství nepřispěla k utrpěné újmě.
5.3.4. Dovoz z ČLR za nedumpingové ceny
(128)
Připomíná se, že dovozy jednoho z čínských vyvážejících výrobců byly shledány jako nedumpingové, a byly tedy vyřazeny z analýzy dumpingových dovozů z dotčených zemí a jejich dopadu na situaci výrobního odvětví Společenství. Zvažovalo se tedy, zda dovozy této společnosti mohly přerušit příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a podstatnou újmou utrpěnou výrobním odvětvím Společenství.
(129)
Šetřením se zjistilo, že se během posuzovaného období objem nedumpingových dovozů z ČLR zvýšil o 467 %, ve srovnání s 856 % nárůstem dumpingových dovozů z dotčených zemí. Celkově objem dumpingových dovozů z dotčených zemí více než pětinásobně přesáhl objem nedumpingových dovozů. Podíl nedumpingových dovozů z ČLR na trhu vzrostl o 343 %, zatímco podíl dumpingových dovozů na trhu se ve stejném období zvýšil o 647 %. Průměrná cena nedumpingových dovozů během posuzovaného období stoupla a celkově zůstávala poměrně vysoko nad průměrnou cenou dumpingových dovozů, i když stále pod průměrnou cenou výrobního odvětví Společenství.
(130)
Vzhledem k výše uvedenému byl vyvozen předběžný závěr, že dopad nedumpingových dovozů z ČLR nelze považovat za tak významný, aby přerušil příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a podstatnou újmou utrpěnou výrobním odvětvím Společenství.
5.3.5. Dovoz z jiných třetích zemí
(131)
Některé strany tvrdily, že dovozy z Turecka údajně vstupují na trh Společenství za podobné ceny jako dovozy z ČLR a jejich objem se stále zvyšuje, čímž způsobuje újmu výrobnímu odvětví Společenství.
(132)
V tomto ohledu se poznamenává, že tato tvrzení nebyla v šetření potvrzena. V průběhu šetření nebyly předloženy žádné důkazy o dovozech z Turecka. Navíc spolupracující turecký výrobce žehlicích prken zmiňovaný v 10. bodě odůvodnění obdobný výrobek do Společenství neprodával. V šetření dále nebyly zjištěny žádné další zdroje dovozů.
(133)
Po zvážení výše uvedených zjištění se tvrzení o dovozech z Turecka odmítá a vyvozuje se závěr, že dovozy z jiných třetích zemí podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství nezpůsobily.
5.3.6. Újmu si výrobní odvětví způsobilo samo
(134)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že si výrobní odvětví Společenství újmu způsobilo samo, protože nedokázalo reagovat na změny ve struktuře distribuce a spotřeby a na technologický rozvoj ve výrobě žehlicích prken. Dále se tvrdilo, že si výrobci ve Společenství újmu způsobovali sami tím, že čínská žehlicí prkna sami dováželi.
(135)
Žehlicí prkna vyrobená ve Společenství jsou obvykle distribuována prostřednictvím prodejců nebo, ve většině případů, dodávaná přímo maloobchodníkům nebo jejich distribučním centrům. Dovážená žehlicí prkna jsou obvykle distribuována prostřednictvím dovozců/obchodníků nebo distribučních/zásobovacích center velkých maloobchodních řetězců. Poměr těchto dvou distribučních kanálů se v případě dovozů u jednotlivých vyvážejících výrobců liší. Ve všech případech mohou být využiti zprostředkovatelé. Tato struktura distribuce funguje několik let a v průběhu času nebyly zaznamenány žádné výrazné změny. Výrobní odvětví Společenství tradičně zásobuje jak drobné maloobchodníky, tak velké maloobchodní řetězce. Zvýšení podílu prodeje žehlicích prken prostřednictvím maloobchodních řetězců tedy nelze pokládat za činitele, který by újmu způsoboval sám o sobě. Nebyly potvrzeny žádné významné změny ve struktuře spotřeby.
(136)
Pokud jde o výrobní proces/technologii, bylo tvrzeno, že výrobní odvětví Společenství není schopno reagovat na zvláštní požadavky odběratelů/maloobchodníků, protože jeho výroba je vysoce automatizovaná. Za prvé se poznamenává, že bez automatizace by výrobní odvětví Společenství stěží mohlo soutěžit s dovozy výrobků pocházejících ze zemí, které těží z velmi nízkých nákladů na energii, suroviny a práci. Za druhé, automatizovaná výroba umožňuje výrobnímu odvětví zaručit vysokou kvalitu a krátké dodací lhůty, což odběratelé považují za konkurenční výhodu. A konečně, nebyly předloženy žádné důkazy, že by výrobní odvětví Společenství nebylo schopno uspokojit zvláštní požadavky odběratelů/maloobchodníků ohledně designu a inovace.
(137)
Co se týče čínských žehlicích prken dovážených výrobním odvětvím Společenství, šetření ukázalo, že v období šetření byla dovezena pouze nevýznamná množství. Šlo o sebeobranu výrobního odvětví Společenství proti přílivu levných dumpingových dovozů. V každém případě byly tyto dovozy ve Společenství dále prodány za cenu nepůsobící újmu. Tyto dovozy tedy nemohly výrobnímu odvětví Společenství újmu způsobit.
(138)
Vzhledem k výše uvedenému byla tato tvrzení odmítnuta a byl vyvozen závěr, že si výrobní odvětví Společenství nemohlo újmu způsobit samo.
5.4. Závěry o příčinných souvislostech
(139)
Závěrem se potvrzuje, že podstatná újma utrpěná výrobním odvětvím Společenství, která se projevila především snížením objemu prodeje, podílu na trhu a jednotkové prodejní ceny, což vedlo ke zhoršení finanční situace, byla způsobena dumpingovými dovozy z dotčených zemí. Přestože nedumpingové dovozy z ČLR velmi pravděpodobně přispěly ke zhoršení výkonnosti výrobců ve Společenství, jejich vývoj, objem a podíl na trhu a cena nebyly takové, aby přerušily příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a újmou výrobního odvětví Společenství.
(140)
Vzhledem k výše popsané analýze, v jejímž rámci byly řádně odlišeny a odděleny účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Společenství od poškozujících účinků dumpingového dovozu, se potvrzuje, že tyto jiné činitele samy o sobě nemohou zvrátit skutečnost, že zjištěná újma musí být připsána dumpingovému dovozu.
(141)
Proto se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz pocházející z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
6. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
6.1. Obecné poznámky
(142)
Komise zkoumala, zda i přes předběžný závěr o existenci dumpingu působícího újmu neexistují přesvědčivé důkazy, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství přijímat antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení na základě všech předložených důkazů zkoumán dopad možných antidumpingových opatření na všechny strany dotčené řízením a rovněž důsledky případného nepřijetí opatření.
6.2. Zájem výrobního odvětví Společenství
(143)
Analýza újmy jasně prokázala, že výrobní odvětví Společenství dumpingovým dovozem utrpělo. Prudký nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil velký pokles ceny jak na velkoobchodní/distribuční, tak na maloobchodní úrovni, tj. tam, kde se odehrává soutěž mezi dovezenými žehlicími prkny a žehlicími prkny vyrobenými ve Společenství. Výrobní odvětví Společenství není v situaci, kdy by mohlo své ceny dále snižovat, protože by muselo prodávat za cenu nižší, než jsou výrobní náklady. Vzhledem k tomuto a k tomu, že trh se žehlicími prkny je tvořen zejména maloobchodními řetězci na základě ceny, je pro výrobní odvětví Společenství stále obtížnější získávat nové zakázky. Připomíná se, že několik tradičních výrobců již ukončilo výrobu a nyní působí jako dovozci/obchodníci dotčeného výrobku.
(144)
Je patrné, že v tomto kontextu by se bez uložení antidumpingových opatření situace výrobního odvětví Společenství dále zhoršovala a výroba žehlicích prken ve Společenství by s největší pravděpodobností brzy zanikla. Většina negativního dopadu na zaměstnanost by se projevila v jedné zeměpisné oblasti Společenství, protože je v ní soustředěno několik výrobců a část jejich dodavatelů. Na druhou stranu, opatření by bránila dalšímu podstatnému nárůstu dumpingových dovozů z dotčených zemí, čímž by se výrobnímu odvětví umožnilo přinejmenším udržet svou současnou pozici na trhu. Šetření ukázalo, že jakékoli zvýšení podílu dumpingových dovozů z dotčených zemí na trhu se uskutečňuje přímo na úkor výrobního odvětví Společenství.
(145)
Lze očekávat, že by po uložení antidumpingových cel z dovozů žehlicích prken pocházejících z dotčených zemí distributoři a maloobchodní řetězce pravděpodobněji změnily svůj zdroj alespoň částečně na výrobce ve Společenství. Pokud by skutečně byla uložena antidumpingová opatření a cena dovozů by se vrátila na nedumpingovou úroveň, bylo by výrobní odvětví Společenství na základě vlastní konkurenční výhody schopno soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek.
(146)
Uložení opatření je tudíž jasně v zájmu výrobního odvětví Společenství a výrobců ve Společenství, kteří podnět aktivně podpořili, ale také v zájmu ostatních výrobců ve Společenství, kteří podnět aktivně nepodpořili.
6.3. Zájem spotřebitelů
(147)
Od spotřebitelských organizací nebyla po oznámení o zahájení tohoto řízení obdržena žádná vyjádření. Přesto byl dopad případných opatření na spotřebitele analyzován.
(148)
Pro posouzení těchto dopadů byly vzaty v úvahy tyto prvky:
-
dovozci/velkoobchodníci nebo distributoři/maloobchodníci jsou obvykle zapojeni do distribuce spotřebitelům. V každé fázi se stanovuje přirážka nebo rozpětí, aby pokryli své náklady a vytvořili určitý zisk. Toto rozpětí se může u jednotlivých hospodářských subjektů lišit, ale v průměru je podstatné, ačkoli by se mohlo zdát, že přirážka maloobchodníků je vyšší než přirážka dovozců. Ve skutečnosti činí průměrná maloobchodní cena žehlicího prkna přibližně 35 EUR, zatímco bylo zjištěno, že průměrná jednotková cena na hranici Společenství, tj. včetně nákladů na dopravu, činila v období šetření 6,53 EUR. I při zohlednění dodatečných nákladů ve fázi dovozu a maloobchodu tedy zde existuje významný prostor mezi dovozní cenou a maloobchodní cenou,
-
v nejpesimističtějším případě, kdy by břemeno antidumpingových opatření bylo rovnoměrně rozděleno mezi dovozce, maloobchodníky a spotřebitele, tj. každý by jej nesl z jedné třetiny, musel by spotřebitel dodatečně zaplatit méně než půl eura za žehlicí prkno, které je trvanlivým výrobkem s dobou užitnosti nejméně pět let. Toto je potřeba srovnat s celkovou přirážkou přibližně 500 %, jak je uvedeno v předchozí odrážce,
-
je třeba poznamenat, že se zdá, že spotřebitel nemá z nedávného přílivu levných dovozů žádný prospěch, protože se maloobchodní ceny v reakci na tyto levné dovozy nesnížily. Není tedy důvod se domnívat, že by se uložením antidumpingových opatření změnily maloobchodní ceny.
(149)
Vzhledem k výše uvedenému by jakýkoli finanční dopad případných antidumpingových opatření na spotřebitele žehlicích prken pravděpodobně byl zanedbatelný. Na druhé straně, pokud by antidumpingová opatření nebyla uložena, výroba ve Společenství by s největší pravděpodobností zanikla a mohla by poklesnout nabídka různých typů výrobků dostupných spotřebiteli.
(150)
Byl tedy vyvozen předběžný závěr, že uložení opatření by pravděpodobně nebylo proti zájmu spotřebitelů žehlicích prken ve Společenství.
6.4. Zájem distributorů/maloobchodníků
(151)
Ve fázi šetření nebyla obdržena žádná vyjádření distributorů/maloobchodníků ani jejich organizací. Je však známo, že dnes jsou žehlicí prkna prodávána především velkými maloobchodními řetězci, tj. hypermarkety, supermarkety. Je tedy více než pravděpodobné, že pro většinu distributorů/maloobchodníků dotčený výrobek představuje pouze zanedbatelnou část obratu. Vzhledem k tomu a při zohlednění vysokých přirážek, jež obvykle používají (viz 148. bod odůvodnění výše), byl vyvozen předběžný závěr, že jakákoli případná opatření by pravděpodobně na jejich situaci neměla významný negativní dopad.
6.5. Zájem dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení
(152)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od dvou dovozců a jednoho obchodníka ve spojení s jedním z těchto dovozců. Dále ve stanovené lhůtě poskytli čtyři dovozci určité informace nebo připomínky. Tyto společnosti dohromady představují přibližně 20 % celkového známého dovozu do Společenství. Všechny protestovaly proti uložení antidumpingových opatření vůči ČLR, ale ne všechny proti opatřením vůči Ukrajině.
(153)
Situace dovozců, kteří předložili svá vyjádření, se liší podle jejich velikosti a důležitosti dotčeného výrobku v jejich fungování. Jak již bylo uvedeno výše, některé z těchto společností jsou nebo byly tradičními výrobci, ale v obraně změnily svou hlavní činnost a nyní působí především nebo výlučně jako dovozci. Tyto společnosti běžně vyrábějí/dovážejí celou škálu dalších výrobků pro domácnost a žehlicí prkna představují zlomek jejich podnikání. V případě jednoho významného bývalého výrobce, který se v nedávné době stal významným dovozcem čínských žehlicích prken, byl vyvozen předběžný závěr, že v období šetření představovala žehlicí prkna 4 % jeho obratu. Tato společnost navíc vyjádřila svůj názor pouze proti opatřením vůči ČLR, nikoli vůči Ukrajině, protože z Ukrajiny nedováží. Rovněž bylo shledáno, že nakupuje žehlicí prkna i od výrobců ve Společenství. Při zohlednění různých zdrojů dodávek dané společnosti a za předpokladu, že tato společnost není schopna přenést 1/3 antidumpingového cla na maloobchodníky (viz 148. bod odůvodnění), odhaduje se, že dopad na její hrubé rozpětí pro žehlicí prkna není vyšší než 10 %. Mělo by se však poznamenat, že informace obdržené v této fázi neumožňovaly přesný výpočet. Také by se mělo připomenout, že přirážka i těchto dovozců se jeví jako podstatná. Ačkoli bude šetření situace těchto dovozců pokračovat, byl vyvozen závěr, že prozatímní opatření by jejich činnost významně neovlivnila.
(154)
Jeden spolupracující dovozce vyrábí potahy na žehlicí prkna a prodává je společně s dováženými žehlicími prkny. Bylo tvrzeno, že případné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken by také postihlo výrobu potahů, a mělo by tedy významný dopad na obrat této společnosti. Poznamenává se však, že se potahy na žehlicí prkna prodávají také samostatně a uložení antidumpingových opatření by tyto prodeje neovlivnilo. Také se poznamenává, že prodej žehlicích prken nepředstavoval více než 10 % obratu této společnosti. Dopad prozatímních opatření na činnost dané společnosti by tedy nebyl významný.
(155)
Dále většina dovozců, kteří zároveň obchodují či obchodovali s výrobky ze Společenství, připustili, že by nebylo v jejich vlastním zájmu, aby se stali zcela závislými na dovážených žehlicích prknech - v této souvislosti byla vyzdvižena především ČLR - a potvrdili, že by raději měli alternativní zdroje dodávek. To lze nejlépe zajistit odstraněním dumpingového chování, aby výrobní odvětví Společenství dále existovalo.
(156)
Vzhledem k výše uvedenému a při zohlednění prvků shrnutých ve 148. bodě odůvodnění výše, zejména vysokých přirážek a skutečnosti, že dodatečné náklady na clo budou činit méně než půl eura na jednotku, byl vyvozen předběžný závěr, že případná antidumpingová opatření by neměla rozhodující negativní dopad na situaci dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, přestože někteří z nich by pravděpodobně nesli vyšší zátěž než maloobchodníci. V každém případě budou před učiněním konečných zjištění všechny připomínky zváženy.
6.6. Závěr k zájmu Společenství
(157)
Výše uvedená analýza ukázala, že uložení opatření je v zájmu výrobního odvětví Společenství, protože se od těchto opatření očekává, že přinejmenším omezí vysoké množství dovozů za dumpingové ceny, u nichž bylo prokázáno, že mají na výrobní odvětví Společenství významně negativní dopad. Očekává se, že i ostatní výrobci ve Společenství budou mít z těchto opatření prospěch.
(158)
Analýza také ukázala, že spotřebitelé pravděpodobně nebudou antidumpingovými opatřeními finančně dotčeni. V nejhorším případě budou muset navíc zaplatit méně než půl eura za trvanlivý výrobek. Na druhé straně by bez opatření mohla být negativně ovlivněna nabídka spotřebiteli, protože by z trhu mohla vymizet žehlicí prkna ze Společenství.
(159)
Distributorům a maloobchodníkům se může zdát, že se nákupní cena dotčeného výrobku zvýšila, ale vzhledem ke svým vysokým rozpětím pravděpodobně nebudou opatřeními významně ovlivněni.
(160)
Dovozci dotčeného výrobku by pravděpodobně nesli vyšší zátěž než maloobchodníci. Zachovali by si však výhodu více zdrojů pro dodávky a vyhnuli by se závislosti na dovozech, k níž by nejspíše došlo, pokud by opatření nebyla uložena.
(161)
Při zvážení tohoto se má za to, že uložení opatření, tj. odstranění dumpingu působícího újmu, by umožnilo výrobnímu odvětví Společenství pokračovat ve své činnosti a že nepříznivé účinky, jež by uložení těchto opatření mohlo znamenat pro některé hospodářské subjekty ve Společenství, nejsou nepřiměřené příznivým účinkům na výrobní odvětví Společenství.
(162)
Na základě výše uvedeného se vyvozuje předběžný závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důkazy, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství uložit antidumpingová opatření.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(163)
Vzhledem k předběžným závěrům ohledně dumpingu, způsobené újmy a zájmu Společenství by měla být na dovozy dotčeného výrobku z ČLR a Ukrajiny uložena prozatímní opatření, aby se předešlo působení další újmy výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy.
7.1. Úroveň pro odstranění újmy
(164)
Úroveň prozatímních antidumpingových opatření by měla být dostatečná, aby odstranila újmu působenou výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy, aniž by překročila zjištěná dumpingová rozpětí.
(165)
Při výpočtu výše cla potřebné pro odstranění dumpingu působícího újmu se mělo za to, že opatření by měla výrobnímu odvětví Společenství umožnit, aby pokrylo své náklady a vytvořilo zisk před zdaněním, jakého by mohlo být přiměřeně dosaženo za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingových dovozů. Rozpětí zisku před zdaněním použité pro výpočet činilo 7 % obratu. Bylo prokázáno, že toto je úroveň zisku, již by bylo možno rozumně očekávat bez dumpingu působícího újmu, protože jde o zisk výrobního odvětví Společenství před tím, než se čínské a ukrajinské dovozy do Společenství začaly v posuzovaném období významně zvyšovat. Na základě toho byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Společenství. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 7 % k výrobním nákladům.
(166)
Potřebný nárůst ceny byl poté stanoven na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny, jak byla stanovena pro výpočet cenového podbízení, s průměrnou cenou výrobků prodaných výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství nepůsobící újmu. Rozdíly v tomto srovnání byly poté vyjádřeny jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF. Tyto rozdíly byly pro všechny spolupracující čínské vyvážející výrobce nad zjištěným dumpingovým rozpětím. V případě Ukrajiny byla u jediného vyvážejícího výrobce úroveň pro odstranění újmy pod zjištěným dumpingovým rozpětím.
7.2. Prozatímní opatření
(167)
Ve světle probíhajícího řízení a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření z dovozů pocházejících i) z ČLR na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí a ii) z Ukrajiny na úrovni pro odstranění újmy.
(168)
Na základě výše uvedeného by měla být sazba prozatímního antidumpingového cla pro ČLR a Ukrajinu stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
ČLR
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Fo-šan
34,9 %
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Kuang-čou
36,5 %
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Kuang-čou
0 %
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foš-an
18,1 %
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Ku-čou
26,5 %
Všechny ostatní společnosti
38,1 %
Ukrajina
Všechny společnosti
10,3 %
(169)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění stávajícího šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (narozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(170)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu, po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné údaje, zejména pak údaje o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které souvisejí například se změnou názvu nebo se změnou ve výrobních či prodejních subjektech. Komise podle potřeby po konzultaci s poradním výborem příslušně pozmění nařízení formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(171)
Aby se zajistilo řádné vynucování antidumpingového cla, neměla by se úroveň zbytkového cla používat jen u nespolupracujících vyvážejících výrobců, ale i u výrobců, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Společenství. Takové společnosti se nicméně vyzývají, aby za předpokladu, že splňují požadavky čl. 11 odst. 4 druhého pododstavce základního nařízení, předložili žádost o přezkum podle uvedeného článku, aby byla jejich situace individuálně přezkoumána.
8. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(172)
V zájmu řádné správy by mělo být stanoveno období, v němž by zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení, písemně oznámily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Dále by mělo být uvedeno, že zjištění ohledně uložení cel učiněná pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a pro účely konečného cla budou možná muset být přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Tímto se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken, též opěrných či samostatně stojících, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základních součástí, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházejících z Čínské lidové republiky a Ukrajiny, kódů KN ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00 (kódy TARIC 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 a 8516900051).
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením, je pro výrobky vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Fo-šan
34,9 %
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Kuang-čou
36,5 %
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Kuang-čou
0 %
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foš-an
18,1 %
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Ku-čou
26,5 %
A786
Všechny ostatní společnosti
38,1 %
A999
Ukrajina
Všechny společnosti
10,3 %
-
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu ve Společenství je podmíněno složením jistoty ve výši částky prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž by byla dotčena ustanovení článku 20 nařízení (ES) č. 384/96, mohou zúčastněné strany požadovat zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, oznámit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení u Komise do jednoho měsíce od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 384/96 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce od jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. října 2006.
REGLAMENTO (CE) N o 1620/2006 DE LA COMISIÓN
de 30 de octubre de 2006
por el que se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de tablas de planchar originarias de la República Popular China y Ucrania
LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea,
Visto el Reglamento (CE) no 384/96 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) («el Reglamento de base»), y, en particular, su artículo 7,
Previa consulta al Comité consultivo,
Considerando lo siguiente:
1. PROCEDIMIENTO
1.1. Inicio del procedimiento
(1)
El 4 de febrero de 2006, la Comisión comunicó mediante un anuncio («el anuncio de inicio») publicado en el Diario Oficial de la Unión Europea (2), el inicio de un procedimiento antidumping relativo a las importaciones en la Comunidad de tablas de planchar originarias de China y Ucrania.
(2)
El procedimiento antidumping se inició a raíz de una denuncia presentada el 23 de diciembre de 2005 por tres productores comunitarios («los denunciantes») que representaban una proporción importante, en este caso más del 40 %, de la producción comunitaria total de tablas de planchar. La denuncia incluía pruebas de dumping respecto a dicho producto y del perjuicio importante resultante que se consideraron suficientes para justificar el inicio de un procedimiento.
1.2. Partes interesadas e inspecciones in situ
(3)
La Comisión informó oficialmente a los denunciantes, a otros productores comunitarios conocidos, a los productores exportadores de China y Ucrania, a los importadores y minoristas notoriamente afectados, a los representantes de los países exportadores afectados, y a los productores de los Estados Unidos de América, país que inicialmente se había considerado apropiado como país análogo, así como a los productores de otros potenciales países análogos. Además, la Comisión se puso en contacto con todos los demás operadores comunitarios que pudieran participar en la producción o distribución del producto similar/producto afectado cuyos datos de contacto fueron comunicados a la Comisión tras el inicio del procedimiento. Se brindó a las partes interesadas la oportunidad de dar a conocer sus opiniones por escrito y solicitar una audiencia en el plazo fijado en el anuncio de inicio. Se concedió una audiencia a todas las partes interesadas que la solicitaron y que mostraron que existían razones particulares por las que debían ser oídas.
(4)
Habida cuenta del elevado número de productores exportadores chinos, en el anuncio de inicio se previó la posibilidad de recurrir al muestreo para la determinación del dumping, de conformidad con el artículo 17 del Reglamento de base. Para que la Comisión pudiera decidir si el muestreo era necesario y, en ese caso, seleccionar una muestra, se pidió a todos los productores exportadores chinos que se dieran a conocer a la Comisión y que proporcionaran, tal como se especifica en el anuncio de inicio, información básica sobre sus actividades relacionadas con el producto en cuestión durante el período comprendido entre el 1 de enero de 2005 y el 31 de diciembre de 2005. Ahora bien, solo ocho productores exportadores chinos se presentaron y facilitaron la información solicitada para el muestreo en el plazo fijado en el anuncio de inicio. Por lo tanto, se decidió que el muestreo no era necesario.
(5)
A fin de permitir a los productores exportadores de los países afectados que así lo desearan presentar una solicitud de concesión de trato de economía de mercado o de trato individual, la Comisión envió los formularios oportunos a los productores exportadores notoriamente afectados y a las autoridades de China y Ucrania. Ocho empresas de China y una de Ucrania solicitaron la concesión del trato de economía de mercado, de conformidad con el artículo 2, apartado 7, del Reglamento de base, o del trato individual en caso de que la investigación demostrara que no reunían las condiciones para el primero.
(6)
La Comisión envió cuestionarios a todas las partes interesadas conocidas y a todas las demás partes que así lo solicitaron en los plazos establecidos en el anuncio de inicio.
(7)
Se recibieron respuestas al cuestionario de seis productores exportadores chinos, el único productor exportador ucraniano, cuatro productores comunitarios, dos importadores no vinculados con los productores exportadores y un operador comercial. Además, un importador remitió sus comentarios sin responder al cuestionario.
(8)
También se recibió determinada información de 17 productores comunitarios del producto similar (quince de los cuales apoyaron la denuncia, uno se manifestó neutro y otro se opuso a la misma) y tres empresas que solo importaban el producto afectado.
(9)
La Comisión recogió y verificó toda la información que consideró necesaria para el trato de economía de mercado y la determinación provisional del dumping, el perjuicio resultante y el interés de la Comunidad. Se realizaron las siguientes inspecciones in situ:
a)
Productores comunitarios
Se llevaron a cabo visitas de inspección en las instalaciones de los cuatro productores comunitarios. Dichos productores solicitaron, en virtud de lo dispuesto en el artículo 19 del Reglamento de base, que se mantuviese la confidencialidad sobre su identidad. Alegaron que la revelación de su identidad podría exponerlos a efectos adversos significativos.
En efecto, algunos productores comunitarios denunciantes abastecen a clientes de la Comunidad que también adquieren sus productos en China y en Ucrania y que, por lo tanto, se benefician directamente de estas importaciones. Estos denunciantes adujeron que, en consecuencia, se encontraban en una posición especialmente delicada dado que tenían buenos motivos para creer que a algunos de sus proveedores y clientes podría no convenirles que ellos presentasen o apoyasen una denuncia contra un presunto dumping perjudicial y reaccionarían ante tal medida. Afirmaron que algunos de estos proveedores y clientes podían tomar represalias que podrían acarrear incluso la terminación de su relación comercial. Se accedió a su solicitud ya que estaba suficientemente justificada.
b)
Productores exportadores de China
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan,
-
Foshan Shunde Heng Yip Housewares Co. Ltd, Foshan,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou,
-
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou,
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan y su empresa vinculada Wire King International Ltd, Hong Kong,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou.
c)
Productor exportador de Ucrania
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir y su empresa vinculada Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug en Suiza.
(10)
Habida cuenta de la necesidad de establecer un valor normal para los productores exportadores de China y Ucrania a los que tal vez no se concediera el trato de economía de mercado, se llevó a cabo una inspección para determinar el valor normal con arreglo a los datos de un país análogo en los locales de la siguiente empresa:
-
Gİpaş elektronik sanayi ithalat ihracaat dahili ticaret ve pazarlama anonim şirketi sanayi A.Ş, Estambul, Turquía.
1.3. Período de investigación
(11)
La investigación sobre el dumping y el perjuicio abarcó el período comprendido entre el 1 de enero de 2005 y el 31 de diciembre de 2005 («el período de investigación»). El análisis de las tendencias pertinentes para la evaluación del perjuicio cubrió desde el 1 de enero de 2002 hasta el final del período de investigación («el período considerado»).
2. PRODUCTO AFECTADO Y PRODUCTO SIMILAR
2.1. Producto afectado
(12)
El producto afectado son tablas de planchar, sean o no de sujeción independiente, con o sin absorción de vapor, plano calefactor y función de soplado, incluidas las tablas para mangas, y las partes esenciales de estas, es decir, las patas, el plano superior y el apoyo de hierro, originarias de la República Popular China y de Ucrania («el producto afectado»), normalmente declaradas en los códigos NC ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 y ex 8516 90 00.
(13)
Existen distintos tipos de tablas de planchar, y sus partes esenciales dependen fundamentalmente de su fabricación y tamaño, material de fabricación y accesorios. No obstante, todos los tipos distintos tienen las mismas características físicas básicas y los mismos usos. En consecuencia, todos los tipos existentes se consideran un solo producto a efectos de la presente investigación.
2.2. Producto similar
(14)
Se comprobó que el producto afectado y las tablas de planchar y las partes esenciales de estas producidas y vendidas en el mercado interior de China y de Ucrania, y en el mercado interior de Turquía, que se utilizó finalmente como país análogo, así como las tablas de planchar y las partes esenciales de estas producidas y vendidas en la Comunidad por la industria de la Comunidad tenían las mismas características físicas y técnicas básicas y los mismos usos. Por lo tanto, estos productos se consideran provisionalmente «producto similar» a tenor de lo dispuesto en el artículo 1, apartado 4, del Reglamento de base.
3. DUMPING
3.1. Trato de economía de mercado
(15)
Con arreglo a lo dispuesto en el artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base, en las investigaciones antidumping relativas a las importaciones procedentes de China y Ucrania (en este último caso, para todos los procedimientos presentados o iniciados antes del 30 de diciembre de 2005), el valor normal se determinará de conformidad con lo dispuesto en los apartados 1 a 6 de dicho artículo para los productores exportadores de los que se compruebe que cumplen los criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), de dicho Reglamento, a saber, que puedan demostrar que la fabricación y la venta del producto similar se ajustan a las condiciones de una economía de mercado. De manera sucinta, y solo para facilitar la consulta, a continuación se resumen los criterios para la concesión del trato de economía de mercado:
-
las decisiones y los costes de las empresas se adoptan en respuesta a las condiciones del mercado, y sin interferencias significativas del Estado,
-
los libros contables deben auditarse con la adecuada independencia conforme a las Normas Internacionales de Contabilidad («NIC») y utilizarse a todos los efectos,
-
no se producen distorsiones significativas heredadas de un sistema anterior de economía no sujeta a las leyes del mercado,
-
las leyes relativas a la quiebra y la propiedad garantizan la seguridad jurídica y la estabilidad,
-
los cambios de divisa se efectúan al tipo del mercado.
(16)
Ocho productores exportadores chinos solicitaron inicialmente la aplicación del trato de país de economía de mercado de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base y respondieron al formulario de solicitud de dicho trato para los productores exportadores dentro de los plazos fijados. Sin embargo, dos de ellos decidieron posteriormente no cooperar en la investigación. Por consiguiente, solo se examinaron las solicitudes de trato de economía de mercado de los restantes seis productores exportadores chinos que cooperaron mencionados en el considerando 9.
(17)
El único productor exportador ucraniano solicitó la aplicación del trato de país de economía de mercado de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base y respondió al formulario de solicitud de dicho trato para los productores exportadores dentro de los plazos fijados.
(18)
No obstante, el productor ucraniano indicó que, de conformidad con el Reglamento (CE) no 2117/2005, Ucrania fue retirada de la lista de países sin economía de mercado mencionados en el artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base. La empresa alegó que la decisión de conceder el estatuto de economía de mercado a Ucrania se tomó con arreglo a una evaluación de la situación en los meses anteriores. De ahí que se pidiera que debía otorgarse trato de economía de mercado porque: i) el período de investigación es el ejercicio 2005, ii) los denunciantes deberían haber demostrado que no debían aplicarse las condiciones de economía de mercado a los productores ucranianos afectados, y iii) la no concesión de trato de economía de mercado a Ucrania discriminaría a este país con respecto a Rusia.
(19)
A este respecto, cabe observar que Reglamento (CE) no 2117/2005 estipula claramente que el valor normal para los exportadores y productores ucranianos se establecerá de conformidad con las disposiciones del artículo 2, apartados 1 a 6, del Reglamento de base solo si las investigaciones se iniciaron después del 30 de diciembre de 2005, bien sobre la base de una solicitud de apertura presentada tras esa fecha, o a iniciativa de la Comisión. Dado que la denuncia para este procedimiento fue presentada el 23 de diciembre de 2005, es evidente que no se pueden aplicar las disposiciones del artículo 2, apartados 1 a 6, del Reglamento de base, y la empresa ucraniana que cooperó debe demostrar, por consiguiente, que cumple los criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base. La redacción de dicho artículo muestra claramente que los productores exportadores son los que deben aportar la carga de la prueba del cumplimiento de los criterios para la concesión del trato de economía de mercado, y no los denunciantes. Por añadidura, cabe observar que la concesión del estatuto de trato de economía de mercado a un determinado país se basa en una evaluación global de su situación económica en su conjunto con objeto de determinar si pueden utilizarse los costes y precios, en general, a efectos de investigaciones antidumping. En otras palabras, no se trata de una evaluación de la situación particular de cada empresa. Por último, carece de fundamento el argumento de que Ucrania quedaría discriminada con respecto a Rusia, dado que este último país ya está considerado como economía de mercado desde 2002. Por estos motivos, la Comisión rechazó las alegaciones formuladas por el productor exportador ucraniano y prosiguió con el proceso de determinación del trato de economía de mercado.
(20)
Por lo que respecta a los productores exportadores que cooperaron, la Comisión recabó toda la información necesaria, y comprobó los datos consignados en la solicitud de concesión de trato de economía de mercado en los locales de las propias empresas.
3.1.1. Decisión sobre la determinación del trato de economía de mercado por los productores exportadores de China
(21)
Un productor exportador chino, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou, demostró que cumplía los cinco criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base y obtuvo trato de economía de mercado.
(22)
En cuanto a los restantes productores exportadores chinos mencionados en el considerando 9, uno no cumplía los criterios 1, 2 y 3, otro no cumplía los criterios 2 y 3, y tres no cumplían el criterio 2.
(23)
Se dio a todos los productores exportadores chinos que cooperaron y a la industria comunitaria la oportunidad de comentar las conclusiones anteriores. Cuatro empresas expresaron su desacuerdo con las conclusiones alcanzadas y alegaron que se les debía conceder el trato de economía de mercado.
(24)
Un productor exportador chino no ha demostrado cumplir el criterio 1. En particular, no probó en ninguna etapa de la investigación que uno de sus dos accionistas pagara realmente las acciones recibidas del Estado. Además, el Estado proporcionó electricidad a la empresa de forma no contractual. La empresa rechazó las constataciones reveladas pero no aportó ninguna prueba contrastable al respecto. Por consiguiente, no se pudieron tener en cuenta sus comentarios. Por lo tanto, se concluyó que la empresa no había demostrado cumplir el criterio 1.
(25)
En cuanto al criterio 2, cinco empresas no consiguieron demostrar que poseían un juego de libros contables básicos auditados con la adecuada independencia conforme a las Normas Internacionales de Contabilidad. De hecho, un examen de sus respectivas contabilidades mostró errores significativos en los cinco casos. Por ejemplo, las empresas no desglosaron en sus contabilidades los distintos ingresos y gastos, sino que aplicaron un sistema generalizado mensual de compensación entre dichos ingresos y gastos. Tampoco respetaron el principio contable del devengo. De hecho, agruparon las transacciones por meses y las registraron en sus libros de forma resumida sin detallar cada transacción individual. Dado que los auditores no comentaron estas infracciones de las NIC 1, los libros contables no se auditaron de conformidad con las NIC. Tras serles comunicadas estas conclusiones, cuatro productores exportadores siguieron alegando que cumplían las NIC pero no pudieron probar la inexactitud de estas conclusiones. En consecuencia, se concluyó que las empresas no habían demostrado cumplir en ningún caso el criterio 2.
(26)
Dos empresas tampoco pudieron demostrar que cumplían el criterio 3. En el caso de estas dos empresas, se comprobó sobre el terreno que no habían cumplido sus obligaciones contractuales con respecto a los pagos al Estado por los derechos de ocupación del terreno, sin que esto tuviera consecuencias financieras o de otro tipo para las empresas. Por añadidura, se observó que una empresa había subarrendado durante el período de investigación terreno de propiedad estatal para el cual no había obtenido oficialmente derechos de ocupación del terreno por parte del Estado. Esta situación solo se corrigió después del período de investigación, aunque se le aplicó un impuesto inferior al normal. Al serles comunicadas estas conclusiones, los dos productores exportadores chinos las impugnaron, pero la nueva información que presentaron para sustentar dichas impugnaciones no pudo aceptarse al no poder comprobarse. Por lo tanto, se concluyó que ambas empresas no habían demostrado cumplir el criterio 3.
(27)
A la vista de todo lo anterior, solo uno de los productores exportadores chinos, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, demostró cumplir todos los criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base y obtuvo trato de economía de mercado, mientras que los cinco productores exportadores restantes no demostraron cumplir todos estos criterios y, por consiguiente, no pudieron obtener trato de economía de mercado.
3.1.2. Decisión sobre la obtención del trato de economía de mercado por el único productor exportador de Ucrania
(28)
El único productor exportador de Ucrania, Eurogold Industries Ltd, Zhitomir, demostró cumplir todos los criterios establecidos en el artículo 2, apartado 7, letra c), del Reglamento de base y obtuvo en consecuencia trato de economía de mercado. Se brindó al productor exportador y a la industria de la Comunidad la oportunidad de presentar observaciones respecto a las conclusiones sobre el trato de economía de mercado, pero no se recibió ninguna.
3.2. Trato individual
(29)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base, se establece un derecho de ámbito nacional, en caso de establecerse alguno, para los países incluidos en el ámbito de aplicación de dicho artículo, excepto en los casos en que las empresas puedan demostrar que cumplen todos los criterios que figuran en el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base.
(30)
Todos los productores exportadores de China que solicitaron el trato de economía de mercado también pidieron un trato individual en caso de que no se les concediera el primero.
(31)
De acuerdo con la información disponible, se llegó a la conclusión de que cuatro empresas cumplían todos los requisitos necesarios para obtener trato individual, según lo dispuesto en el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base.
(32)
Se concluyó que debía concederse trato individual a los siguientes productores exportadores de China:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou,
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou.
(33)
Con arreglo a la información disponible, se comprobó que una empresa no había demostrado cumplir acumulativamente todos los requisitos para obtener el trato individual, según lo establecido en el artículo 9, apartado 5, del Reglamento de base.
(34)
En particular, se determinó que no se podía comprobar la información relativa a las ventas de exportación efectuadas directamente o a través de una empresa vinculada con sede en Hong Kong. La empresa no pudo presentar datos sustanciales sobre el volumen total de las exportaciones y las facturas de exportación correspondientes a pesar de que se le solicitó dicha información. Además, no se pudo hacer cuadrar la información presentada sobre el volumen total de negocios, así como las ventas interiores y de exportación el mercado interior, con los informes de auditoría disponibles y los libros de contabilidad de la empresa. A esto hay que añadir que la empresa no pudo demostrar el destino de sus ventas, tal como se indicó en el cuestionario. Por ello, la Comisión no pudo verificar si la empresa pudo determinar libremente sus precios y cantidades de exportación, y las condiciones de venta, tal como se establece en el artículo 9, apartado 5, letra b) del Reglamento de base.
3.3. Valor normal
3.3.1. País análogo
(35)
De conformidad con el artículo 2, apartado 7, del Reglamento de base, en el caso de las importaciones procedentes de países sin economía de mercado, y en la medida en que a esos países no había sido posible concederles el trato de economía de mercado, el valor normal correspondiente a los países especificados en el artículo 2, apartado 7, letra b), del Reglamento de base se determinará en función del precio o del valor calculado en un país análogo.
(36)
En el anuncio de inicio, la Comisión indicó su intención de utilizar los Estados Unidos como país análogo apropiado para determinar el valor normal con respecto a China y Ucrania e invitó a las partes interesadas a presentar sus observaciones al respecto.
(37)
Se recibieron observaciones de los productores exportadores que cooperaron de China y Ucrania proponiendo Tailandia, India o Turquía como países análogos más adecuados que los Estados Unidos. Los principales argumentos presentados contra los Estados Unidos fueron las diferencias de desarrollo económico global, de acceso a las materias primas utilizadas y sus precios, de coste de la mano de obra y de métodos de producción, así como diferencias en materia de competencia en el mercado interior para las tablas de planchar. También se adujo que el mercado estadounidense de tablas de planchar está muy protegido con precios artificialmente elevados.
(38)
La Comisión solicitó cooperación a productores de los Estados Unidos y de otros países análogos potenciales como Tailandia, India y Turquía. Se enviaron cartas y cuestionarios pertinentes a cinco empresas de los Estados Unidos, tres empresas de Tailandia, cinco empresas de la India y nueve empresas de Turquía. De todas estas empresas, solo un productor turco presentó a tiempo toda la información necesaria para determinar el valor normal y aceptó cooperar en la investigación.
(39)
La investigación demostró que en Turquía existe un mercado competitivo de tablas de planchar, en el que alrededor del 90 % del suministro se obtiene de la producción local y el resto de importaciones procedentes de terceros países. El volumen de producción turco representa más del 5 % del volumen de las exportaciones chinas del producto afectado a la Comunidad. En cuanto a la calidad y las normas de las tablas de planchar turcas, no se encontraron grandes diferencias globales al compararse con los productos chinos y ucranianos. Se consideró, por tanto, que el mercado turco era suficientemente representativo para la determinación del valor normal para China y Ucrania.
(40)
Teniendo en cuenta lo anterior, se concluye provisionalmente que Turquía constituye un país análogo apropiado de conformidad con el artículo 2, apartado 7, letra a), del Reglamento de base.
3.3.2. Determinación del valor normal aplicable a los productores exportadores a los que se concedió el trato de economía de mercado
(41)
La determinación del valor normal correspondiente al productor exportador chino y al único productor exportador ucraniano a los que se concedió el trato de economía de mercado debería basarse en la información que presentaron sobre sus ventas interiores y el coste de producción. Los datos se comprobaron en las instalaciones de las empresas afectadas.
(42)
Por lo que respecta a la determinación del valor normal, la Comisión estableció en primer lugar, para cada país exportador, si las ventas interiores del producto en cuestión de cada productor exportador eran representativas en comparación con sus ventas totales a la Comunidad. De conformidad con el artículo 2, apartado 2, del Reglamento de base, las ventas interiores se consideraron representativas siempre que su volumen total representase, al menos, el 5 % del volumen total de las exportaciones del productor en cuestión a la Comunidad.
3.3.2.1. República Popular China
(43)
Se dedujo que el productor exportador chino que obtuvo el trato de economía de mercado efectuó durante el período de investigación unas ventas interiores insuficientes para garantizar su representatividad. Por consiguiente, el valor normal no pudo determinarse con arreglo a los precios del productor exportador pertinente en el país exportador, como estipula el artículo 2, apartado 1, párrafo primero, del Reglamento de base, y se tuvo que aplicar otro método.
(44)
Dada la imposibilidad de utilizar los precios del mercado interior para determinar el valor normal, se tuvo que calcular un valor normal en función de los costes del productor en cuestión. Por consiguiente, de conformidad con el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base, el valor normal se calculó sumando a los costes de producción de los tipos de tablas de planchar exportadas, ajustados en caso necesario, un porcentaje razonable que permitiera tener en cuenta los gastos de venta, generales y administrativos, y un margen razonable de beneficio. A este respecto, cabe observar que los precios de compra de determinadas materias primas/piezas, en especial las de acero, comunicados por esta empresa, parecen artificialmente bajos, por lo que el coste de producción debe examinarse más detenidamente y las conclusiones provisionales podrían reconsiderarse a raíz de cualquier conclusión definitiva.
(45)
Dado que las ventas interiores del productor exportador al que se concedió trato de economía de mercado eran insuficientes para ser consideradas representativas, los gastos de venta, generales y administrativos realizados tuvieron que determinarse con arreglo a cualquier otro método razonable, de conformidad con el artículo 2, apartado 6, letra c), del Reglamento de base.
(46)
En consecuencia, la Comisión utilizó los gastos de venta, generales y administrativos realizados y los beneficios obtenidos del productor exportador que cooperó en el país análogo que tuvo ventas interiores en el curso de operaciones comerciales normales. Los gastos de venta, generales y administrativos realizados y los beneficios obtenidos que se observaron en el productor exportador turco que cooperó se añadieron al coste de fabricación soportado por el productor exportador afectado con respecto a los tipos exportados, como establece el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base.
3.3.2.2. Ucrania
(47)
Se dedujo que el único productor exportador ucraniano efectuó durante el período de investigación unas ventas interiores totales insuficientes para garantizar su representatividad. Por consiguiente, el valor normal no pudo determinarse con arreglo a los precios del productor exportador pertinente en el país exportador, como estipula el artículo 2, apartado 1, párrafo primero, del Reglamento de base, y se tuvo que aplicar otro método.
(48)
Dado que las ventas interiores del productor exportador al que se concedió trato de economía de mercado eran insuficientes y al no cooperar ningún otro productor exportador ucraniano, los gastos de venta, generales y administrativos realizados tuvieron que determinarse con arreglo a cualquier otro método razonable, de conformidad con el artículo 2, apartado 6, letra c), del Reglamento de base.
(49)
En consecuencia, la Comisión utilizó los gastos de venta, generales y administrativos realizados y los beneficios obtenidos del productor exportador que cooperó en el país análogo que tuvo ventas interiores en el curso de operaciones comerciales normales. Los gastos de venta, generales y administrativos realizados y los beneficios obtenidos que se observaron en el productor exportador turco que cooperó se añadieron al coste de fabricación soportado por el productor exportador en cuestión con respecto a los tipos exportados, como establece el artículo 2, apartado 3, del Reglamento de base.
3.3.3. Determinación del valor normal en el país análogo
(50)
Tras la elección de Turquía como país análogo, el valor normal se calculó a partir de los datos verificados en las instalaciones del productor turco que cooperó.
(51)
Se comprobó que las ventas interiores del productor turco del producto similar eran representativas en relación con el producto afectado exportado a la Comunidad por los productores exportadores de China.
(52)
Se examinó también si podía considerarse que las ventas interiores se habían realizado en el curso de operaciones comerciales normales, estableciendo la proporción de ventas rentables a clientes independientes. La inspección del productor turco mostró que su volumen de ventas, a un precio de venta neto igual o superior al coste unitario, representaba más del 80 % del volumen de ventas total. Por lo tanto, el valor normal se basó en el precio real en el mercado interior, calculado como media ponderada de los precios de todas las ventas de ese tipo de producto en el mercado interior efectuadas durante el período de investigación, con independencia de que fueran rentables o no. Además, estos precios del mercado interior se consideraron globalmente acordes a los precios de otro importante productor turco del que se obtuvo determinada información durante la inspección in situ en el país análogo.
3.4. Precio de exportación
3.4.1. República Popular China
(53)
Los productores exportadores efectuaron ventas de exportación a la Comunidad: i) bien directamente a clientes independientes de la Comunidad, ii) bien a través de operadores comerciales no vinculados ubicados fuera de la Comunidad, o iii) bien a través de operadores comerciales vinculados ubicados fuera de la Comunidad.
(54)
Cuando las ventas de exportación a la Comunidad se realizaron directamente a clientes independientes en la Comunidad, los precios de exportación se establecieron con arreglo a los precios realmente pagados o pagaderos por el producto afectado, de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base. Cuando las ventas de exportación a la Comunidad se realizaron a través de empresas comerciales no vinculadas, los precios de exportación se determinaron basándose en los aplicados a los productos vendidos a las empresas comerciales para su exportación a la Comunidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base.
(55)
Cuando las ventas de exportación a la Comunidad se realizaron a través de empresas comerciales vinculadas, el precio de exportación se determinó basándose en los aplicados al producto vendido por las empresas comerciales vinculadas al primer comprador independiente, de conformidad con el artículo 2, apartado 8, del Reglamento de base.
(56)
Un productor exportador vendió parte del producto afectado a través de una empresa comercial con sede en Hong Kong. Esta empresa no pudo demostrar claramente, mediante su contabilidad, que los precios comunicados de exportación a clientes independientes de la Comunidad se pagaron realmente. Además, no fue posible hacer coincidir sobre el terreno las compras del operador de Hong Kong con las cuentas auditadas de sus ventas a la Comunidad. Se informó a la empresa de que existían serias dudas sobre la exactitud de sus ventas a la Comunidad a través de la empresa comercial vinculada de Hong Kong y que tales ventas no se tendrían en cuenta en los cálculos provisionales de dumping. La empresa tuvo la oportunidad de realizar observaciones, pero no aportó ninguna prueba que pudiera cambiar la conclusión preliminar. Por consiguiente, estas transacciones de exportaciones no se tuvieron en cuenta y el precio de exportación se basó únicamente en los precios de las ventas directas a clientes independientes en la Comunidad o a través de operadores comerciales no vinculados ubicados fuera de China y de la Comunidad.
(57)
Un productor exportador no realizó ventas directas del producto afectado. Vendió el producto afectado bien a través de operadores comerciales no vinculados ubicados en China o a través de operadores comerciales vinculados ubicados en China. Dado que no se pudo demostrar el destino final de las ventas efectuadas a través de partes no vinculadas, estas ventas no se tuvieron en cuenta provisionalmente y el precio de exportación se basó únicamente en las ventas a través del operador comercial vinculado, que pudo demostrar el destino de sus ventas. Se informó oportunamente a la empresa al respecto y esta tuvo la posibilidad de realizar observaciones. Las observaciones presentadas no han alterado esta conclusión preliminar.
(58)
Como se ha explicado en el análisis del trato individual que figura en el considerando 33, un productor exportador no pudo demostrar ni justificar sus ventas de exportación reales. Por consiguiente, de conformidad con el artículo 18, apartado 1, del Reglamento de base, se hizo caso omiso de todas sus ventas de exportación y los precios comunicados no se pudieron utilizar para la determinación de los precios de exportación procedentes de China a la Comunidad. Se informó oportunamente a la empresa al respecto y esta tuvo la posibilidad de realizar observaciones. No obstante, los comentarios no alteraron las conclusiones de la investigación y, dado que no se disponía de otra fuente para determinar las exportaciones de esta empresa a la Comunidad, se consideró adecuado hacer caso omiso de todos los datos sobre las exportaciones y determinar el margen de dumping de acuerdo con los datos disponibles (véase el considerando 65).
3.4.2. Ucrania
(59)
Todas las ventas de exportación a la Comunidad del único exportador ucraniano se realizaron a través de su empresa vinculada ubicada fuera de la Comunidad. Esta empresa vinculada realizó todas las funciones de importación de las mercancías despachadas a libre práctica en la Comunidad, por lo que debería considerarse un importador vinculado. El precio de exportación se estableció, por consiguiente, de acuerdo con las disposiciones del artículo 2, apartado 9, del Reglamento de base, en función de los precios a que los productos importados se habían vendido por primera vez a un comprador independiente. A tal fin, se efectuaron ajustes para tener en cuenta todos los costes, incluidos los derechos e impuestos pagados entre el momento de la importación y el de la reventa, y los beneficios normalmente acumulados por los importadores independientes que cooperaron, de modo que pudiera fijarse un precio de exportación fiable.
3.5. Comparación
(60)
La comparación entre el valor normal y el precio de exportación se efectuó a precios de fábrica.
(61)
Para garantizar una comparación ecuánime entre el valor normal y el precio de exportación, se realizaron los debidos ajustes a fin de tener en cuenta las diferencias que afectaban a los precios y su comparabilidad, de conformidad con el artículo 2, apartado 10, del Reglamento de base. A todos los productores exportadores investigados se les aplicaron ajustes procedentes y justificados por las diferencias en los costes de transporte y seguro, manipulación, descarga y costes accesorios, costes de embalaje, costes de crédito, costes de garantías y certificados de garantía y comisiones.
(62)
En cuanto al valor normal basado en el país análogo para los productores exportadores a los que no se concedió el trato de economía de mercado, la investigación determinó que las tablas de planchar turcas están, en la mayoría de los casos, equipadas con tomas eléctricas y soporte para cable, contrariamente a la mayoría de los productos chinos. Por consiguiente, se efectuó un ajuste adecuado de los precios turcos de conformidad con el artículo 2, apartado 10, letra a), del Reglamento de base, para eliminar el efecto de esta diferencia. Además, se encontraron algunas diferencias en la fase comercial. Se determinó que, en el mercado interior turco, las tablas de planchar se suelen suministrar directamente a los minoristas y, por consiguiente, las cantidades por pedido/entrega son notablemente inferiores en comparación con las efectuadas a través de los importadores/operadores o a través de los centros de distribución/suministro de las grandes cadenas minoristas, como sucede con las ventas de exportación chinas. Por consiguiente, se efectuó un ajuste adecuado de los precios turcos de conformidad con el artículo 2, apartado 10, letra d), del Reglamento de base, para eliminar el efecto de estas diferencias.
3.6. Márgenes de dumping
3.6.1. Metodología general
(63)
De conformidad con el artículo 2, apartados 11 y 12, del Reglamento de base, los márgenes de dumping de los productores exportadores que cooperaron se determinaron comparando el valor normal ponderado por tipo de producto con el precio de exportación medio ponderado por tipo de producto, según se ha explicado. Se observa que no hubo productores exportadores que cooperaron en ambos países aparte de los que obtuvieron el trato de economía de mercado o el trato individual.
(64)
A fin de determinar el margen de dumping de los productores exportadores que no cooperaron, se determinó en primer lugar el nivel de no cooperación. A tal fin, los datos sobre el volumen de exportaciones a la Comunidad facilitados por los productores exportadores que cooperaron se compararon con el volumen de importaciones equivalente determinado sobre la base de la denuncia y de determinada información recabada de otros productores exportadores conocidos en los países afectados que no cooperaron finalmente en la investigación. Cabe señalar que Eurostat carece de estadísticas de importación exactas para el producto afectado.
(65)
Cuando el nivel de cooperación fue bajo, es decir, cuando los productores exportadores que cooperaron justificaron de menos del 80 % del total de las exportaciones del producto afectado, se consideró apropiado establecer el margen de dumping de los otros productores exportadores a un nivel superior al nivel del margen de dumping más elevado determinado para los productores exportadores que cooperaron. En tal caso, el margen de dumping se fijó a un nivel correspondiente a la media ponderada del margen de dumping de los tipos de productos más vendidos por los productores exportadores que habían cooperado y que aplicaron los márgenes de dumping más elevados. Esto se consideró apropiado, dado que había motivos para pensar que el bajo nivel de cooperación se debe, generalmente, a que los productores exportadores del país investigado que no han cooperado han practicado el dumping en mucho mayor grado que cualquiera de los productores exportadores que cooperaron. Tanto más cuanto que nada indicaba que ninguna de las empresas que no cooperaron practicara dumping a un nivel inferior.
(66)
Cuando el nivel de cooperación fue alto, es decir, cuando los productores exportadores cooperadores justificaron al menos el 80 % del total de las exportaciones del producto afectado, se consideró apropiado establecer el margen de dumping de los productores exportadores que no cooperaron al nivel del margen de dumping más elevado determinado para los productores exportadores que cooperaron en el país afectado.
3.6.2. Márgenes de dumping
3.6.2.1. República Popular China
(67)
Teniendo en cuenta la denuncia y la información proporcionada por los productores exportadores que se dieron a conocer y facilitaron determinada información en la fase inicial de la investigación, se concluyó provisionalmente que el grado de cooperación era inferior al 80 %. De ahí que la metodología descrita en el considerando 65 se utilizara para determinar el margen de dumping a escala nacional.
(68)
Los márgenes de dumping provisionales, expresados como porcentaje del precio CIF del producto no despachado de aduana, en la frontera de la Comunidad, son los que se indican a continuación:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan 34,9 %,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou 36,5 %,
-
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou 0 %,
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan 18,1 %,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou 26,5 %,
-
todas las demás empresas 38,1 %.
(69)
Respecto al único productor exportador chino al que se concedió el trato de economía de mercado, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, se determinó provisionalmente que sus ventas de exportación no se habían realizado a precios objeto de dumping. A este respecto, cabe recordar que las conclusiones provisionales podrían reconsiderarse a raíz de cualquier conclusión definitiva por los motivos explicados en el considerando 49.
3.6.2.2. Ucrania
(70)
Teniendo en cuenta la denuncia y la información proporcionada por los productores exportadores que se dieron a conocer y facilitaron determinada información en la fase inicial de la investigación, se concluyó provisionalmente que el grado de cooperación fue superior al 80 % en el caso de Ucrania. De hecho, se observa que Eurogold Industries Ltd es el único productor exportador ucraniano que fabrica tablas de planchar y no se encontraron indicios de que ningún productor exportador se hubiese abstenido deliberadamente de cooperar. De ahí que la metodología descrita en el considerando 66 se utilizara para determinar el margen de dumping para cualquier otro productor exportador ucraniano del producto afectado.
(71)
El margen de dumping provisional, expresado como porcentaje del precio cif del producto no despachado de aduana, en la frontera de la Comunidad, es el que se indica a continuación:
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir 17,3 %,
-
Todas las demás empresas 17,3 %.
4. PERJUICIO
4.1. Producción comunitaria
(72)
Las conclusiones provisionales de la investigación determinaron que al menos treinta pequeñas y medianas empresas (PYME) fabrican el producto similar en la Comunidad. La producción comunitaria está localizada principalmente en Italia, Polonia y Reino Unido.
(73)
Si bien hay varios productores en el mercado comunitario, el nivel de concentración es relativamente elevado, como demuestra el hecho de que la producción de los cinco mayores productores representa más del 50 % de la producción total estimada en la Comunidad. La producción de las empresas antes mencionadas representa la producción comunitaria total.
4.2. Definición de la industria de la Comunidad
(74)
La denuncia fue presentada por tres productores comunitarios que representan una parte importante de la producción comunitaria total conocida del producto similar, es decir, en este caso, más del 40 %.
(75)
Los denunciantes y otro productor comunitario cooperaron plenamente en la investigación (véase también el considerando 9). Estas cuatro empresas representan más del 45 % de la producción comunitaria conocida total del producto similar. Uno de estos productores comunitarios había realizado importaciones de China durante el período de investigación. No obstante, la importación no era su actividad principal y estas importaciones se consideraron una respuesta a la afluencia de importaciones objeto de dumping a bajo precio, especialmente para mantenerse competitiva dentro de sus productos de gama baja. Por consiguiente, no se consideró adecuado excluir a este productor de la definición de industria de la Comunidad.
(76)
En vista de ello, se considera que, a tenor del artículo 4, apartado 1, y el artículo 5, apartado 4, del Reglamento de base, la industria de la Comunidad está formada por los cuatro productores comunitarios mencionados en el considerando 75. En lo sucesivo se hará referencia a ellos como «la industria de la Comunidad».
4.3. Consumo comunitario
(77)
Se recuerda que Eurostat carece de estadísticas de importación exactas para el producto afectado. Por añadidura, no se ha señalado ninguna cantidad significativa de importaciones de tablas de planchar procedentes de países distintos de China y Ucrania («países afectados»). El consumo comunitario se estableció, en consecuencia, con arreglo a la siguiente información:
-
el volumen de ventas en la Comunidad del producto similar fabricado por la industria comunitaria,
-
el volumen de ventas en la Comunidad del producto similar fabricado por otros productores comunitarios conocidos,
-
el volumen de importaciones del producto afectado en la Comunidad de los productores exportadores que cooperaron chinos y ucraniano,
-
el volumen de importaciones del producto afectado en la Comunidad de otros productores exportadores chinos conocidos.
Con arreglo a todo ello, el consumo comunitario evolucionó del siguiente modo:
2002
2003
2004
Período de investigación
Consumo (unidades)
6 684 000
6 795 000
7 187 000
8 557 000
Índice: 2002=100
100
102
108
128
Fuente: Respuestas al cuestionario por parte de la industria de la Comunidad y de los productores exportadores que cooperaron chinos y ucraniano, información recabada de otros productores comunitarios y de otros productores exportadores chinos.
(78)
El consumo de tablas de planchar en la Comunidad aumentó en un 28 % entre 2002 y el período de investigación, registrándose la subida más drástica entre 2004 y el período de investigación. El aumento general constante se atribuye principalmente al consumo creciente en los nuevos Estados miembros, si bien el aumento durante el período de investigación se puede atribuir en cierta medida a las importaciones a precios aún menores procedentes de China y de Ucrania por parte de algunos de los antiguos productores comunitarios tradicionales que optaron por importar y, de este modo, aumentaron sus existencias.
4.4. Importaciones procedentes de los países afectados
4.4.1. Evaluación acumulativa de los efectos de las importaciones objeto de dumping
(79)
La Comisión examinó si los efectos de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados debían evaluarse acumulativamente, de acuerdo con los criterios establecidos en el artículo 3, apartado 4, del Reglamento de base. En este artículo se establece que los efectos de las importaciones procedentes de más de un país que sean objeto simultáneamente de investigaciones antidumping solo se podrán evaluar acumulativamente si se determina que: a) el margen de dumping establecido en relación con las importaciones de cada país proveedor es superior al margen mínimo definido en el artículo 9, apartado 3, del Reglamento de base y que el volumen de las importaciones de cada país no es insignificante, y b) procede la evaluación acumulativa de los efectos de las importaciones a la luz de las condiciones de competencia entre los productos importados y entre los productos importados y el producto similar de la industria de la Comunidad.
(80)
Se recuerda que se constató que las importaciones procedentes de un productor exportador chino no fueron objeto de dumping. Por tanto, estas importaciones no se han considerado conjuntamente con las importaciones objeto de dumping.
(81)
Los márgenes de dumping determinados en relación con las importaciones objeto de dumping de cada país afectado fueron superiores al margen mínimo. Además, el volumen de las importaciones objeto de dumping procedentes de cada uno de esos países no era insignificante a tenor del artículo 5, apartado 7, del Reglamento de base.
(82)
La investigación mostró además que las condiciones de competencia tanto entre las importaciones objeto de dumping como entre estas y el producto comunitario similar eran similares. Se constató que, con independencia de su origen, las tablas de planchar producidas o vendidas por los países afectados y las producidas o vendidas por la industria de la Comunidad compiten entre sí, ya que son similares en cuanto a sus características básicas, intercambiables desde el punto de vista del consumidor y se distribuyen a través de los mismos canales de distribución.
(83)
Algunas partes interesadas alegaron que en este caso no se cumplían las condiciones para la evaluación acumulativa porque existen diferencias fundamentales entre las importaciones procedentes de China y de Ucrania por lo que se refiere a los precios y el comportamiento en el mercado.
(84)
En cuanto a los precios, se observa que la diferencia absoluta en el nivel de los precios entre los dos países no es decisiva en el contexto de la evaluación acumulativa. De hecho, pueden explicarla diversos factores, como la diferencia en la gama de productos. Lo que importa es la tendencia de los precios a lo largo del período considerado, y esta es comparable para los dos países. De hecho, la media del precio de las importaciones procedentes de China y Ucrania aumentó en un 27 % y en un 12 %, respectivamente, entre 2002 (2003 en el caso de Ucrania) y el período de investigación.
(85)
En cuanto al comportamiento del mercado, como ya se ha indicado en el considerando 82, no se observaron diferencias sustanciales en cuanto a las características de productos, los canales de distribución, etc.
(86)
Estos argumentos llevan a la conclusión provisional de que se cumplen todas las condiciones de acumulación y, en consecuencia, los efectos de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados debe evaluarse conjuntamente a efectos de analizar el perjuicio.
4.4.2. Volumen, precios y cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados
2002
2003
2004
PI
Importaciones (unidades)
431 000
858 300
2 388 600
4 120 800
Índice: 2002=100
100
199
554
956
Fuente: Respuestas al cuestionario por parte de los productores exportadores que cooperaron chinos y ucraniano, información recabada de otros productores exportadores chinos.
(87)
El volumen de las importaciones del producto afectado aumentó significativamente durante el período considerado. Las importaciones durante el período de investigación aumentaron en más del 850 % desde 2002.
(88)
Cabe observar que no se realizaron importaciones procedentes de Ucrania en 2002. El único productor ucraniano de tablas de planchar inició sus actividades en 2003. Las importaciones procedentes de Ucrania aumentaron bruscamente en 2004, en más del 400 %.
2002
2003
2004
Período de investigación
Precio medio de importación (EUR/unidad)
4,91
6,15
6,34
6,53
Índice: 2002=100
100
125
129
133
Fuente:: Respuestas al cuestionario por parte de los productores exportadores que cooperaron chinos y ucraniano.
(89)
El precio medio de importación aumentó durante el período considerado. No obstante, se mantuvo significativamente por debajo de los precios medios de la industria de la Comunidad (véanse el cuadro pertinente y el considerando 99). Durante el período de investigación, el precio medio de importación fue inferior en más de un 40 % al precio medio de la industria de la Comunidad.
(90)
El incremento de los precios medios de importación puede atribuirse a los siguientes factores:
Se produjo un desplazamiento significativo de los exportadores chinos hacia la gama intermedia a alta del mercado. De hecho, como se menciona en el considerando 78, algunos de los productores comunitarios tradicionales redujeron significativamente su producción o la interrumpieron y empezaron a importar de los países afectados. La mayoría de estas empresas producen productos de gama intermedia y alta.
La mayoría de los productores exportadores chinos son neófitos en el mercado de las tablas de planchar y no sorprende observar algunos incrementos de precios conforme estos productores se van afianzando.
La cuota de importaciones procedentes de Ucrania aumentó repentinamente en 2004. Dado que los precios medios de estas importaciones son superiores a los precios medios de las importaciones procedentes de China, el precio acumulado es superior.
2002
2003
2004
Período de investigación
Cuota de mercado
6 %
13 %
33 %
48 %
Índice: 2002=100
100
196
515
747
Fuente: Respuestas al cuestionario por parte de los productores exportadores que cooperaron chinos y ucraniano, información recabada de otros productores exportadores chinos.
(91)
La cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados aumentó vertiginosamente durante el período considerado. Casi se triplicó entre 2003 y 2004, cuando las importaciones procedentes de Ucrania penetraron de forma masiva en el mercado comunitario, y mantuvo un fuerte aumento durante el período de investigación hasta el punto de que ya supone casi la mitad del mercado.
4.4.3. Subcotización
(92)
A fin de analizar la subcotización de los precios, se compararon los precios de las importaciones de los productores exportadores con los precios de la industria de la Comunidad, utilizando medias ponderadas para tipos de productos comparables durante el período de investigación. Los precios de la industria de la Comunidad se ajustaron a precios de fábrica, y se compararon con los precios de importación CIF en la frontera de la Comunidad, más derechos de aduana, cuando procedía. Se compararon los precios de transacciones en la misma fase comercial, con los debidos ajustes en caso necesario, y tras deducir bonificaciones y descuentos.
(93)
Basándose en los precios de los productores exportadores que cooperaron, los márgenes de subcotización de los precios, expresados por país y en forma de porcentaje sobre los precios de la industria comunitaria, son los siguientes:
País
Subcotización de los precios
China
30,8 %-45,5 %
Ucrania
6,6 %
4.5. Situación de la industria de la Comunidad
4.5.1. Observaciones preliminares
(94)
De conformidad con lo establecido en el artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base, la Comisión examinó todos los factores e índices económicos pertinentes en relación con la situación de la industria comunitaria. Se realizó un análisis completo de estos factores respecto a los denunciantes y al otro productor que cooperó plenamente, es decir, la industria de la Comunidad.
4.5.2. Indicadores de perjuicio
2002
2003
2004
Período de investigación
Producción (unidades)
2 851 796
2 814 254
2 578 175
2 229 641
Índice: 2002=100
100
99
90
78
Capacidad (unidades)
5 304 158
5 304 158
5 304 158
5 484 620
Índice: 2002=100
100
100
100
103
Utilización de la capacidad
54 %
53 %
49 %
41 %
Índice: 2002=100
100
99
90
76
Fuente: Respuestas al cuestionario verificadas.
(95)
Durante el período considerado, la producción de la industria de la Comunidad descendió en un 22 %. El ligero aumento de la capacidad durante el período de investigación se produjo porque un productor comunitario instaló una capacidad suplementaria para beneficiarse del aumento del consumo tras la ampliación de la Unión Europea. Desafortunadamente, solo las importaciones se beneficiaron de este aumento del consumo. Como consecuencia, la utilización de la capacidad disminuyó más que la producción durante el período de investigación.
2002
2003
2004
Período de investigación
Existencias (unidades)
96 729
131 811
180 518
144 543
Índice: 2002=100
100
136
187
149
Fuente: Respuestas al cuestionario verificadas
(96)
Entre 2002 y el período de investigación se produjo un aumento general de las existencias. Si bien, con toda probabilidad, en el nivel máximo de 2004 influyeron en parte los pedidos finalizados y aún no entregados a los clientes, es evidente una tendencia general al alza.
2002
2003
2004
Período de investigación
Ventas en la CE (unidades)
2 605 381
2 567 285
2 348 934
2 050 373
Índice: 2002=100
100
99
90
79
Cuota de mercado
39 %
38 %
33 %
24 %
Índice: 2002=100
100
97
84
61
Precio de venta (EUR/unidad)
12,99
12,31
11,17
11,18
Índice: 2002=100
100
95
86
86
Fuente: Respuestas al cuestionario verificadas.
(97)
Las ventas de la industria de la Comunidad disminuyeron durante el período considerado y, durante el período de investigación, descendieron al 79 % de su volumen original. Dicha tendencia a la baja es aún más preocupante cuando se considera en el contexto del aumento del consumo comunitario. De hecho, la industria de la Comunidad perdió un 39 % de su cuota de mercado entre 2002 y el período de investigación.
(98)
No se observó ningún crecimiento de la industria de la Comunidad. De hecho, la industria de la Comunidad no se benefició del crecimiento del mercado, es decir, del aumento del consumo comunitario, sino que, por el contrario, perdió el 21 % de su volumen de ventas en el período considerado.
(99)
El precio unitario medio de la producción propia de la industria de la Comunidad descendió notablemente durante los primeros tres años, a saber, en un 14 %. Alcanzó su nivel mínimo en 2004 y siguió siendo estable durante el período de investigación.
2002
2003
2004
Período de investigación
Margen de beneficios antes de impuestos
6,8 %
6,4 %
0,7 %
4,1 %
Índice: 2002=100
100
94
10
60
Fuente: Respuestas al cuestionario verificadas.
(100)
Durante el período considerado descendió la rentabilidad de la industria de la Comunidad. El margen de beneficio en el período de investigación fue un 40 % inferior al de 2002. En realidad, la mejora aparente en el período de investigación con respecto a 2004 se logró mediante recortes salariales de la dirección de algunas empresas. Tales recortes salariales tuvieron un impacto importante en sus márgenes de beneficio. De hecho, el beneficio bruto global siguió disminuyendo en el período de investigación y alcanzó un 65 % de su nivel de 2002. Por tanto, es evidente que el aumento del beneficio neto global antes de impuestos es artificial y no es sostenible.
2002
2003
2004
Período de investigación
Inversiones (EUR)
1 437 087
779 490
1 303 287
635 836
Índice: 2002=100
100
54
91
44
Rendimiento de la inversión
61,98 %
68,19 %
4,77 %
27,02 %
Índice: 2002=100
100
110
8
44
Flujo de caja (EUR)
3 463 326
4 184 515
1 246 671
3 023 277
Índice: 2002=100
100
121
36
87
Fuente: Respuestas al cuestionario verificadas.
(101)
Las inversiones disminuyeron notablemente durante el período considerado, alcanzando durante el período de investigación menos de la mitad del nivel de 2002. Además, gran parte de las inversiones fueron inversiones de sustitución y de renovación necesarias. Parte de la inversión de 2004 también estaba relacionada con la preparación de nuevas oportunidades tras la ampliación de la Unión Europea. Sin embargo, como se ha indicado anteriormente, el aumento del consumo fue asumido totalmente por las importaciones procedentes de los países afectados.
(102)
El rendimiento de la inversión, expresado en beneficios netos de la industria de la Comunidad, y el valor contable neto de sus inversiones se desarrollaron conforme a la inversión y los márgenes de beneficio. Respecto al nivel aparentemente alto de rendimiento del activo neto, conviene señalar que la mayoría de las empresas que constituyen la industria de la Comunidad se crearon hace 30 o más años y, por tanto, la mayoría de sus activos ya se han amortizado considerablemente. De hecho, en el año 2004, en el que se efectuaron algunas inversiones y los márgenes de beneficio reflejaron los resultados reales de la industria de la Comunidad (a diferencia del beneficio aumentado artificialmente en el período de investigación), el rendimiento de la inversión descendió en un 63 %, lo cual confirma la incapacidad de los productores comunitarios para reunir capital, en especial a causa de la disminución del volumen de ventas y del bajo precio de venta.
(103)
El flujo de caja de la industria de la Comunidad osciló. A la mejora de 2003 siguió el repentino descenso de 2004. La recuperación durante el período de investigación coincide con las medidas destinadas a aumentar la rentabilidad, como se ha descrito en el considerando 100. En conjunto, el flujo de caja empeoró durante el período considerado.
2002
2003
2004
Período de investigación
Empleo
347
326
283
234
Índice: 2002=100
100
94
82
67
Coste de la mano de obra (EUR)
7 521 183
7 209 158
5 701 507
5 361 572
Índice: 2002=100
100
96
76
71
Coste medio de la mano de obra por trabajador (EUR)
21 675
22 114
20 147
22 913
Índice: 2002=100
100
102
93
106
Productividad por trabajador (unidades por año)
9 474
10 015
10 787
11 261
Índice: 2002=100
100
106
114
119
Fuente: Respuestas al cuestionario verificadas.
(104)
El número de empleados de la industria de la Comunidad relacionada con el producto similar disminuyó en un 33 % entre 2002 y el período de investigación. El coste medio por empleado, que refleja los salarios, siguió siendo bastante estable; el descenso temporal de 2004 se vio compensado por un ligero aumento durante el período de investigación.
(105)
Los esfuerzos para disminuir el precio de producción, la racionalización y la reducción del número de empleados dieron lugar a un aumento de la producción por trabajador (19 % de aumento durante el período considerado). Sin embargo, como resultado de los indicadores financieros de la industria de la Comunidad descritos anteriormente, el aumento de la productividad no pudo compensar el descenso del volumen de ventas y del nivel de precios.
4.5.3. Magnitud del dumping y recuperación respecto de prácticas de dumping o de subvenciones anteriores
(106)
Por lo que respecta a la repercusión del margen de dumping real en la industria de la Comunidad, habida cuenta del volumen y los precios de las importaciones objeto de dumping de los países afectados, dicha repercusión no puede considerarse insignificante.
(107)
Además, nada mostraba que la industria de la Comunidad se estuviese recuperando, durante el período de investigación, de los efectos de cualquier dumping o subvención anterior.
4.6. Conclusión sobre el perjuicio
(108)
Durante el período considerado, la presencia de importaciones objeto de dumping a bajo precio procedentes de China y de Ucrania aumentó espectacularmente. Por lo que se refiere al volumen, las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados aumentaron en más de un 850 % durante el período considerado. Por lo que se refiere a la cuota de mercado, durante ese mismo período dichas importaciones ganaron más de cuarenta puntos porcentuales en el mercado comunitario de tablas de planchar.
(109)
El análisis de los indicadores económicos de la industria de la Comunidad reveló que el perjuicio se concretó en la disminución del volumen de ventas, del precio de venta y de la cuota de mercado, lo cual tuvo un impacto negativo directo en la situación financiera de la industria de la Comunidad, el nivel de producción y el empleo. Durante el período considerado, el volumen de ventas de la industria de la Comunidad en el mercado comunitario disminuyó en más del 20 %, la cuota de mercado, en quince puntos porcentuales y el empleo, en más del 30 %. El precio medio de venta de la industria de la Comunidad descendió en un 14 % y los precios individuales alcanzaron el nivel más bajo posible. De hecho, los indicadores financieros confirman que la industria de la Comunidad ya no está en condiciones de seguir reduciendo su nivel de precios sin sufrir pérdidas que, en el caso de las PYME, no pueden sostenerse más que unos pocos meses sin que estas se vean obligadas a cerrar.
(110)
Teniendo en cuenta todos estos factores, se considera provisionalmente que la industria de la Comunidad ha sufrido un perjuicio importante a tenor del artículo 3, apartado 5, del Reglamento de base.
5. CAUSALIDAD
5.1. Introducción
(111)
De conformidad con el artículo 3, apartados 6 y 7, del Reglamento de base, la Comisión examinó si el perjuicio importante sufrido por la industria de la Comunidad estaba causado por las importaciones objeto de dumping del producto afectado procedentes de los países afectados. Se analizaron también otros factores conocidos, además de las importaciones objeto de dumping, que podrían haber perjudicado simultáneamente a la industria de la Comunidad, a fin de garantizar que el posible perjuicio causado por esos otros factores no se atribuyera a las importaciones objeto de dumping.
5.2. Efecto de las importaciones objeto de dumping
(112)
En primer lugar, se recuerda que la investigación reveló que las tablas de planchar importadas de los países afectados compiten directamente con las producidas y vendidas por la industria de la Comunidad, ya que son similares en cuanto a sus características básicas, intercambiables desde el punto de vista del consumidor y se distribuyen a través de los mismos canales de distribución.
(113)
El aumento significativo del volumen de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados (más del 850 %) coincidió con el empeoramiento de la situación económica de la industria de la Comunidad. Este empeoramiento incluyó, entre otras cosas, un descenso de las ventas y los niveles de precios de la producción comunitaria durante el mismo período.
(114)
La cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping aumentó en cuarenta y dos puntos porcentuales durante el período considerado, mientras que la industria de la Comunidad perdió un 15 % del mercado. Se recuerda que el consumo comunitario aumentó en más de un 20 % entre 2002 y el período de investigación.
(115)
Las importaciones objeto de dumping subcotizaron los precios de la industria de la Comunidad en unos márgenes muy notables, por lo que cabe concluir razonablemente que fueron responsables de la contención de los precios que dio lugar al empeoramiento de la situación financiera de la industria de la Comunidad. Además, la industria de la Comunidad no pudo aumentar su utilización de la capacidad, como podría haber sucedido razonablemente, habida cuenta del aumento del consumo observado durante el período considerado.
(116)
A la vista de la coincidencia temporal claramente establecida entre, por una parte, el aumento de las importaciones objeto de dumping a precios que subcotizaron notablemente los precios de la industria de la Comunidad y, por otra, la pérdida de ventas y de volumen de producción de la industria de la Comunidad, el descenso de las cuotas de mercado y del empleo, y la bajada de los precios, se concluye provisionalmente que las importaciones objeto de dumping desempeñaron un papel determinante en la situación de perjuicio de la industria de la Comunidad.
5.3. Efectos de otros factores
5.3.1. Resultados de otros productores comunitarios que apoyaron la denuncia
(117)
Quince productores comunitarios de tablas de planchar distintos de los que componían la industria de la Comunidad apoyaron la denuncia. Estas empresas no quisieron cooperar plenamente en la investigación, pero facilitaron determinada información en relación con su producción, capacidad y utilización de la capacidad, volumen de ventas, cuota de mercado y nivel de empleo. Todas estas empresas juntas representan aproximadamente el 30 % del total de la producción comunitaria conocida. Conviene señalar que ninguna de estas empresas importó una cantidad considerable del producto afectado.
(118)
La situación de estas quince empresas fue analizada y comparada con la situación de la industria de la Comunidad.
2002
2003
2004
Período de investigación
Producción (unidades)
1 401 965
1 674 888
1 448 686
1 262 714
Índice: 2002=100
100
119
103
90
Capacidad (unidades)
2 758 900
2 865 300
3 284 500
3 299 800
Índice: 2002=100
100
104
119
120
Utilización de la capacidad
51 %
58 %
44 %
38 %
Índice: 2002=100
100
115
87
75
Empleo
281
314
277
231
Índice: 2002=100
100
112
98
82
(119)
La producción de estos productores aumentó en un 19 % en 2003, descendió a su nivel inicial en 2004 y cayó en un 13 % en el período de investigación. El aumento de la capacidad de 2004 puede atribuirse a las expectativas de aumento de las ventas tras la ampliación de la Unión Europea. Como consecuencia del aumento de la capacidad, la utilización de la misma disminuyó más que la producción durante el período considerado. El empleo evolucionó a la par que la producción, es decir, aumentó en 2003, volvió a su nivel inicial en 2004 y cayó repentinamente en el período de investigación.
2002
2003
2004
Período de investigación
Ventas en la CE (unidades)
1 206 714
1 446 522
1 204 336
1 079 264
Índice: 2002=100
100
120
100
89
Cuota de mercado
18 %
21 %
17 %
13 %
Índice: 2002=100
100
118
93
70
(120)
Después de una mejora temporal en 2003, las ventas y la cuota de mercado de las quince empresas bajaron bruscamente. Esta evolución coincide claramente con el aumento repentino de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados en el mercado comunitario. Se recuerda que estas importaciones casi se triplicaron en 2004 y, en ese mismo año, su cuota de mercado aumentó en veinte puntos porcentuales. También se recuerda que el consumo comunitario de tablas de planchar aumentó durante el período considerado.
(121)
Teniendo en cuenta lo anterior, se puede concluir que la situación de estos quince productores comunitarios de tablas de planchar, que apoyaron la denuncia, empeoró de forma parecida a la situación de la industria de la Comunidad. Por tanto, estas empresas no pudieron ocasionar ningún perjuicio a la industria de la Comunidad.
5.3.2. Rendimiento de otros productores comunitarios conocidos
(122)
Como se expone en el considerando 8, otros dos productores comunitarios facilitaron determinada información, pero no apoyaron la denuncia. Además, en la Comunidad hay otros dos productores conocidos que apoyaron la denuncia sin cooperar en la investigación, y un antiguo productor que facilitó determinada información sobre su actividad productiva en el pasado. Todas estas empresas realizaron importaciones considerables del producto afectado. Los datos disponibles correspondientes a estas empresas muestran las siguientes tendencias (por motivos de confidencialidad, no pueden revelarse las cifras reales):
2002
2003
2004
Período de investigación
Ventas de la producción comunitaria en la CE
Índice: 2002=100
100
75
49
29
Cuota de mercado
Índice: 2002=100
100
76
46
23
(123)
Las ventas de las tablas de planchar producidas por estos productores comunitarios descendieron en un 71 % durante el período considerado. La cuota de mercado correspondiente disminuyó aún más, en un 77 %, ya que el mercado se expandió en ese mismo período.
(124)
Como se ha indicado en el considerando 78, en 2004 y durante el período de investigación, algunos productores comunitarios tradicionales de tablas de planchar bajaron considerablemente o interrumpieron por completo su actividad productiva en la Comunidad y empezaron a importar a gran escala de los países afectados. De hecho, algunas de estas empresas ya no pueden ser consideradas productores comunitarios, ya que durante el período de investigación se cerraron sus centros de producción.
(125)
A la vista de lo anterior, se concluye que estos otros productores comunitarios estaban en una situación similar a la de la industria de la Comunidad y sus actividades productivas no causaron ningún perjuicio a la industria de la Comunidad.
5.3.3. Situación de las exportaciones de la industria de la Comunidad
2002
2003
2004
Período de investigación
Ventas de exportaciones de la producción de la CE (unidades)
213 711
211 887
219 410
215 243
Índice: 2002=100
100
99
103
101
Precio de las ventas de exportación (EUR/unidad)
14,92
12,70
13,26
13,27
Índice: 2002=100
100
85
89
89
Fuente: Respuestas al cuestionario verificadas.
(126)
Los resultados de la actividad exportadora de la industria de la Comunidad siguieron siendo relativamente estables durante el período considerado. Por lo que se refiere a los volúmenes, no se observa ningún empeoramiento. Por lo que se refiere a los precios de venta, en 2004 se recuperó en parte el descenso del 15 % experimentado en 2003 y el precio de exportación permaneció estable durante el período de investigación. Conviene señalar que el precio de venta de las exportaciones es considerablemente superior al precio de venta en la Comunidad y que el volumen de las ventas de exportación representa solo aproximadamente el 10 % de la producción de la industria comunitaria.
(127)
A la vista de lo anterior, puede concluirse que los resultados de la actividad exportadora de la industria de la Comunidad no contribuyeron al perjuicio importante sufrido.
5.3.4. Importaciones procedentes de China no vendidas a precios objeto de dumping
(128)
Se recuerda que se constató que las importaciones de un productor exportador chino no se vendían a precios objeto de dumping y, por tanto, dichas importaciones se excluyeron del análisis de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados y su impacto en la situación de la industria de la Comunidad. Por tanto, se consideró la posibilidad de que las importaciones de esta empresa pudieran haber roto el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping y el perjuicio importante sufrido por la industria de la Comunidad.
(129)
La investigación puso de manifiesto que, durante el período considerado, el volumen de las importaciones procedentes de China no vendidas a precios objeto de dumping aumentó en un 467 %, en comparación con el aumento del 856 % de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados. En términos absolutos, el volumen de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados superó en más de cinco veces el volumen de las importaciones que no son objeto de dumping. La cuota de mercado de las importaciones que no son objeto de dumping procedentes de China aumentaron un 343 %, mientras que la cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping aumentó en un 647 % durante ese mismo período. El precio medio de las importaciones que no fueron objeto de dumping aumentó durante el período considerado y, en términos absolutos, siguió siendo notablemente superior al precio medio de las importaciones objeto de dumping, aunque fue inferior al precio medio de la industria de la Comunidad.
(130)
A la vista de lo anterior, se concluye provisionalmente que no se puede considerar que el posible impacto de las importaciones procedentes China no vendidas a precios objeto de dumping puede romper el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping y el perjuicio importante sufrido por la industria de la Comunidad.
5.3.5. Importaciones de otros terceros países
(131)
Algunas partes adujeron que las importaciones procedentes de Turquía supuestamente se introdujeron en el mercado comunitario a precios similares a los de China y en volúmenes cada vez mayores, por lo que causaron un perjuicio a la industria de la Comunidad.
(132)
A este respecto, se señala que estas alegaciones no se confirmaron en la investigación, durante la cual no se presentó ninguna prueba de las importaciones procedentes de Turquía. Por otra parte, el productor turco de tablas de planchar que cooperó mencionado en el considerando 10 no vendió el producto similar en la Comunidad. Además, la investigación no estableció ninguna otra fuente de importaciones.
(133)
Teniendo en cuenta las conclusiones mencionadas anteriormente, se rechaza la denuncia relativa a las importaciones procedentes de Turquía y se concluye que las importaciones procedentes de otros terceros países no causaron un perjuicio importante a la industria de la Comunidad.
5.3.6. Perjuicio autoinfligido
(134)
Ciertas partes interesadas adujeron que el perjuicio fue autoinfligido, ya que la industria de la Comunidad no pudo responder a los cambios en los modelos de distribución y consumo ni al desarrollo tecnológico por lo que se refiere a la producción de tablas de planchar. Además, se alegó que el perjuicio autoinfligido también fue causado por las importaciones de tablas de planchar chinas efectuadas por los propios productores comunitarios.
(135)
Las tablas de planchar producidas en la Comunidad se distribuyen normalmente a través de operadores comerciales o, en muchos casos, se suministran directamente a minoristas o a sus centros de distribución. Las tablas de planchar se distribuyen normalmente a través de importadores u operadores comerciales, o de centros de distribución o suministro de grandes cadenas minoristas. La proporción de los dos canales de distribución en el caso de las importaciones varía de un productor exportador a otro. Pueden participar agentes en todos los casos. Este modelo de distribución lleva funcionando varios años y no se ha observado ningún cambio significativo ni repentino en el transcurso del tiempo. La industria de la Comunidad ha sido tradicionalmente proveedora tanto de pequeños minoristas como de grandes cadenas minoristas. Por tanto, el aumento de la proporción en el volumen de ventas de las tablas de planchar a través de cadenas de minoristas no puede considerarse un factor que causa el perjuicio de por sí. No se confirmó ningún cambio significativo en la estructura del consumo.
(136)
Respecto al proceso de producción/tecnológico, se argumentó que la industria de la Comunidad no puede responder a los requisitos específicos de los clientes y los minoristas debido al gran nivel de automatización de su producción. En primer lugar, se observa que, sin la automatización, la industria de la Comunidad no podría de ninguna manera competir con las importaciones de los productos originarios de países que se benefician de costes de energía, materias primas y mano de obra muy bajos. En segundo lugar, la producción automatizada permite a la industria de la Comunidad garantizar una alta calidad y unos plazos de producción breves, lo cual, a juicio de los clientes, es una ventaja comparativa. Por último, no se presentó ninguna prueba que sostuviera la alegación de que la industria de la Comunidad era incapaz de satisfacer los requisitos específicos de los clientes y los minoristas respecto al diseño y la innovación.
(137)
En cuanto a las importaciones de tablas de planchar chinas por la industria de la Comunidad, la investigación puso de manifiesto que, en el período de investigación, la cuantía de las importaciones no ha sido significativa. Esta fue una acción autodefensiva de la industria de la Comunidad contra la afluencia de importaciones objeto de dumping a bajo precio. En cualquier caso, estas importaciones se revendieron en la Comunidad a precios no perjudiciales. Por consiguiente, tales importaciones no podían haber causado un perjuicio a la industria de la Comunidad.
(138)
Teniendo en cuenta todo lo anterior, se rechazan dichas alegaciones y se concluye que el perjuicio no pudo ser autoinfligido.
5.4. Conclusión sobre la causalidad
(139)
En conclusión, se corrobora que el perjuicio importante sufrido por la industria de la Comunidad, que se ha materializado especialmente en un descenso del volumen de ventas, de las cuotas de mercado y de los precios de venta unitarios, con el consiguiente deterioro de la situación financiera, fue causado por las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados. Aunque las importaciones procedentes de China no vendidas a precios objeto de dumping contribuyeron, con toda probabilidad, a empeorar los resultados de los productores comunitarios, su evolución, volumen, cuota de mercado y nivel de precios no fue tal que pudiera romper el nexo causal entre las importaciones objeto de dumping y la situación perjudicial de la industria de la Comunidad.
(140)
Teniendo en cuenta el análisis anterior, en el que se han distinguido y separado adecuadamente los efectos de todos los factores conocidos sobre la situación de la industria de la Comunidad de los efectos perjudiciales de las importaciones objeto de dumping, se confirma que esos otros factores, como tales, no permiten refutar el hecho de que el perjuicio evaluado debe atribuirse a las importaciones objeto de dumping.
(141)
Por consiguiente, se concluye provisionalmente que las importaciones objeto de dumping originarias de los países afectados han causado un perjuicio importante a la industria de la Comunidad a tenor del artículo 3, apartado 6, del Reglamento de base.
6. INTERÉS COMUNITARIO
6.1. Generalidades
(142)
La Comisión examinó si, a pesar de la conclusión provisional sobre la existencia de dumping perjudicial, existían razones de peso que llevaran a concluir que la adopción de medidas en este caso concreto no redundaría en interés de la Comunidad. Con este fin, y de conformidad con lo dispuesto en el artículo 21, apartado 1, del Reglamento de base, se consideraron, sobre la base de todas las pruebas presentadas, los efectos que las posibles medidas pudieran tener para todas las partes interesadas en el presente procedimiento y las consecuencias de no adoptar medidas.
6.2. Interés de la industria de la Comunidad
(143)
El análisis del perjuicio ha demostrado claramente que la industria de la Comunidad ha sufrido un perjuicio como consecuencia de las importaciones objeto de dumping. El brusco aumento de la presencia de importaciones objeto de dumping en los últimos años ocasionó una intensa contención de los precios tanto en la venta al por mayor y la distribución como en la venta al por menor, es decir, allá donde compiten las tablas de planchar importadas con las fabricadas en la Comunidad. La industria de la Comunidad no está en condiciones de seguir reduciendo sus precios de venta, ya que ello exigiría vender por debajo del coste de producción. Por tanto, y dado que el mercado de tablas de planchar es manejado principalmente por las cadenas minoristas en función del precio, para la industria de la Comunidad cada vez es más difícil obtener nuevos pedidos. Se recuerda que varios fabricantes tradicionales ya han cesado la producción y actúan actualmente como importadores u operadores comerciales del producto afectado.
(144)
En este contexto, si no se establecieran medidas, es evidente que la situación de la industria de la Comunidad se deterioraría aún más y, con toda probabilidad, pronto cesaría la producción de tablas de planchar en la Comunidad. Gran parte del impacto negativo en el empleo se concentraría en un ámbito geográfico determinado de la Comunidad, ya que varios productores y sus proveedores de piezas están situados en esa región. Por otra parte, las medidas impedirían otro aumento importante de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados, lo cual permitiría a la industria de la Comunidad, como mínimo, mantener su posición actual en el mercado. La investigación ha puesto de manifiesto que los aumentos en la cuota de mercado de las importaciones objeto de dumping procedentes de los países afectados se logran directamente a costa de la industria de la Comunidad.
(145)
A raíz del establecimiento de derechos antidumping sobre las importaciones de tablas de planchar de los países afectados, cabe esperar que los distribuidores y las cadenas de venta minoristas estén mucho más dispuestas a cambiar, por lo menos parcialmente, sus fuentes de suministro por productores comunitarios. En efecto, si se establecieran medidas en virtud de las cuales el nivel de precios de las importaciones se restablecieran a niveles exentos de dumping, la industria de la Comunidad podría competir en condiciones comerciales equitativas basadas en la debida ventaja comparativa.
(146)
Por tanto, el establecimiento de medidas redunda claramente en interés de la industria de la Comunidad y de los productores comunitarios que apoyaron activamente la denuncia, y también en interés de los demás productores comunitarios que no la apoyaron activamente.
6.3. Interés de los consumidores
(147)
No se recibieron observaciones de las organizaciones de consumidores tras la publicación del anuncio de inicio del presente procedimiento. No obstante, se ha analizado el impacto de cualquier medida que se establezca sobre los consumidores.
(148)
Para evaluar dicho impacto, se consideraron los siguientes elementos:
-
los importadores/mayoristas y los distribuidores/minoristas participan normalmente en la distribución a los consumidores; en cada etapa se aplica un aumento de precio o un margen para cubrir sus costes y permitir la aplicación de un beneficio determinado; el nivel de este margen puede variar significativamente de un operador comercial a otro, pero, por término medio, es considerable, aunque parece que el aumento de precio de los minoristas es superior al de los importadores; de hecho, el precio medio al por menor de una tabla de planchar es de aproximadamente 35 EUR, mientras que se constató que el precio unitario medio de las importaciones objeto de dumping en la frontera de la Comunidad, es decir, incluidos los gastos de transporte, era de 6,53 EUR durante el período de investigación; por tanto, aun teniendo en cuenta cualquier coste adicional en la fase relativa a los importadores y los minoristas, existe una diferencia considerable entre los precios de importación y los precios al por menor,
-
con la hipótesis más pesimista, en caso de que la carga de las medidas antidumping se distribuyera uniformemente entre los importadores, los minoristas y los consumidores, es decir, 1/3 para cada uno de ellos, el consumidor tendría que pagar una subida de menos de medio euro por su tabla de planchar, un bien duradero que tiene una vida útil de al menos cinco años, lo cual debe compararse con un aumento de precio total de aproximadamente el 500 %, como se expone en el guión anterior,
-
procede señalar que el consumidor parece no haberse beneficiado de la reciente afluencia de las importaciones a bajo precio, ya que los precios al por menor no han bajado como reacción a estos bajos precios de importación; por tanto, no hay ninguna razón para creer que los precios al por menor cambiarían en caso de que se establezcan medidas antidumping.
(149)
A la vista de lo anterior, es muy probable que, en caso de que las medidas antidumping tuvieran alguna incidencia financiera, esta fuera insignificante. Por otra parte, en caso de que no se establecieran medidas antidumping, es muy probable que desaparecería la producción comunitaria y es posible que disminuyera la elección de tipos de productos disponibles para los consumidores.
(150)
Por tanto, se concluye provisionalmente que no es probable que el establecimiento de las medidas sea contrario al interés de los consumidores comunitarios de tablas de planchar.
6.4. Interés de los distribuidores/minoristas
(151)
No se recibió ninguna observación de los distribuidores/minoristas o de sus organizaciones en esta fase de la investigación. Sin embargo, se sabe que, actualmente, las tablas de planchar se venden principalmente en grandes cadenas minoristas, es decir, en hipermercados y supermercados. Por tanto, es muy probable que, para la mayoría de los distribuidores y minoristas, el producto afectado no represente más que una parte insignificante de su volumen de negocios. Teniendo esto en cuenta así como el elevado margen de beneficio que aplican normalmente (véase el considerando 148), se concluye de forma provisional que, probablemente, ninguna medida tendría repercusiones negativas sobre su situación.
6.5. Interés de los importadores no vinculados en la Comunidad
(152)
Dos importadores y un operador comercial vinculado con uno de dichos importadores respondieron al cuestionario. Además, cuatro importadores transmitieron determinada información y algunas observaciones en los plazos establecidos. Estas empresas, en su conjunto, representan más del 20 % de las importaciones totales en la Comunidad. Todos ellos se opusieron al establecimiento de medidas contra China, pero no todos se opusieron a las medidas relativas a Ucrania.
(153)
La situación de los importadores que presentaron observaciones varía en función de su tamaño y de la importancia del producto afectado en sus operaciones. Como se ha señalado anteriormente, algunas de estas empresas son o fueron productores tradicionales, pero, en una jugada defensiva, cambiaron de actividad principal y actúan, principal o exclusivamente, como importadores. Estas empresas normalmente producen o importan una gama completa de otros electrodomésticos y las tablas de planchar representan una fracción de su negocio. En el caso de un antiguo productor muy importante, que se ha convertido recientemente en un importador notable de tablas de planchar chinas, se calculó provisionalmente que, en el período de investigación, las tablas de planchar representaron menos del 4 % de su volumen de negocios. Además, esta empresa se expresó solo contra las medidas relativas a China, pero no contra las relativas a Ucrania, ya que no importaba de este último país. Asimismo, se constató que también compraba tablas de planchar a productores comunitarios. Teniendo en cuenta las distintas fuentes de suministro de la empresa en cuestión, y en caso de que la empresa no pueda transmitir 1/3 del derecho antidumping a los minoristas (véase el considerando 148), se calcula que el impacto sobre su margen bruto en las tablas de planchar no será superior al 10 %. Sin embargo, se debe señalar que la información recibida en esta fase no permitió un cálculo exacto. Asimismo, debe recordarse que el aumento de precio de dichos importadores también parece ser considerable. Si bien continuará la investigación sobre la situación de tales importadores, se ha llegado a la conclusión de que las medidas provisionales no afectarían de forma importante a su actividad empresarial.
(154)
Un importador que cooperó produce fundas para tablas de planchar y las vende junto con las tablas de planchar importadas. Se adujo que cualquier derecho antidumping sobre las importaciones de tablas de planchar afectaría también a la producción de las fundas y tendría, por tanto, un impacto significativo en el volumen de negocios de esta empresa. Sin embargo, se observa que las fundas de tablas de planchar también se venden por separado y que el establecimiento de medidas antidumping no afectaría a dichas ventas. También se observa que las ventas de tablas de planchar no representaron más que el 10 % de su volumen de negocios. Por tanto, el impacto de las medidas provisionales en la actividad de la empresa en cuestión tampoco sería significativo.
(155)
Además, la mayoría de los importadores, que también comercian o comerciaban con productos comunitarios, admitieron que no les convendría llegar a depender por completo de las tablas de planchar importadas -en este contexto se señaló, en particular, a China- y confirmaron que prefieren tener fuentes de suministro alternativas. La mejor forma de garantizarlo es eliminar las prácticas de dumping para que la industria de la Comunidad continúe existiendo.
(156)
Teniendo en cuenta lo anterior así como los elementos resumidos en el considerando 148, en particular los elevados aumentos de precio y el hecho de que el coste adicional del derecho será inferior a medio euro por unidad, se concluye provisionalmente que las medidas antidumping no tendrían un impacto negativo en la situación de los importadores no vinculados de tablas de planchar en la Comunidad, si bien es probable que el peso recaiga más en algunos de ellos que en los minoristas. En cualquier caso, antes de llegar a conclusiones definitivas, se tendrán en cuenta todos los comentarios.
6.6. Conclusión sobre el interés de la Comunidad
(157)
El análisis anterior ha mostrado que a la industria de la Comunidad le interesa que se establezcan medidas, ya que se prevé que estas medidas, al menos, contengan el elevado nivel de importaciones a precios objeto de dumping de las que se ha comprobado que tienen una repercusión negativa significativa en la situación de la industria de la Comunidad. Se espera que los demás productores comunitarios se beneficien también de esas medidas.
(158)
El análisis también demostró que no es probable que los consumidores se vean afectados desde el punto de vista financiero por ninguna medida antidumping. En el peor de los casos, tendrán que pagar una subida de menos de medio euro por un bien duradero. Por otra parte, si no se tomaran medidas, la elección de los consumidores podría verse afectada negativamente, ya que las tablas de planchar comunitarias pueden desaparecer del mercado.
(159)
Los distribuidores y los minoristas pueden ver aumentar los precios de compra del producto afectado, pero probablemente no se verán afectados de forma significativa por las medidas, habida cuenta de sus grandes márgenes.
(160)
Es probable que sobre los importadores del producto afectado recaiga una carga algo superior a la de los minoristas. Sin embargo, mantendrían los beneficios de varias fuentes de suministro y evitarían llegar a depender de las importaciones, lo que, con toda probabilidad, ocurriría en caso de que no se establecieran medidas.
(161)
Una vez tenidos en cuenta todos los factores, se considera que el establecimiento de medidas, es decir, la eliminación del dumping perjudicial, permitiría a la industria de la Comunidad mantener su actividad y que los efectos negativos que las medidas pueden tener en otros operadores económicos de la Comunidad no son desproporcionados con respecto a los efectos beneficiosos que reportaría a la industria de la Comunidad.
(162)
Habida cuenta de todo lo anterior, se concluye provisionalmente que, en este caso, no existe ninguna razón convincente de interés comunitario para no establecer medidas antidumping.
7. MEDIDAS ANTIDUMPING PROVISIONALES
(163)
Habida cuenta de las conclusiones provisionales alcanzadas respecto al dumping, el perjuicio resultante y el interés de la Comunidad, deben establecerse medidas provisionales sobre las importaciones del producto afectado procedentes de China y Ucrania para evitar que las importaciones objeto de dumping sigan causando un perjuicio a la industria de la Comunidad.
7.1. Nivel de eliminación del perjuicio
(164)
El nivel de las medidas antidumping provisionales deberá ser suficiente para eliminar el perjuicio que causan las importaciones objeto de dumping a la industria de la Comunidad, sin sobrepasar los márgenes de dumping constatados.
(165)
Al calcular el importe del derecho necesario para eliminar los efectos del dumping perjudicial, se consideró que las medidas debían permitir a la industria de la Comunidad cubrir sus costes y obtener un beneficio antes de impuestos que pudiera razonablemente lograrse en condiciones normales de competencia, es decir, en ausencia de importaciones objeto de dumping. El margen de beneficios antes de impuestos que sirvió de referencia para este cálculo fue del 7 % del volumen de negocios. Se demostró que este era el nivel de beneficio que podía esperarse razonablemente en ausencia de dumping perjudicial, ya que era el beneficio de la industria de la Comunidad antes de que las importaciones chinas y ucranianas en la Comunidad empezaran a aumentar notablemente durante el período considerado. Sobre esta base, se calculó un precio no perjudicial para la industria de la Comunidad del producto similar. El precio no perjudicial se obtuvo añadiendo el margen de beneficio del 7 % antes citado al coste de producción.
(166)
A continuación se determinó el incremento de precios necesario comparando la media ponderada de los precios de importación, tal como se ha establecido en los cálculos de la subcotización, con el precio no perjudicial de los productos vendidos por la industria de la Comunidad en el mercado comunitario. Las posibles diferencias resultantes de esta comparación se expresaron después en porcentaje del valor cif medio de importación. Estas diferencias eran, para todos los productores exportadores chinos que cooperaron, superiores los márgenes de dumping constatados. En el caso de Ucrania, el nivel de eliminación del perjuicio estaba por debajo del margen de dumping constatado para el único productor exportador.
7.2. Medidas cautelares
(167)
Habida cuenta de lo anterior y de conformidad con el artículo 7, apartado 2, del Reglamento de base, se considera que deben establecerse medidas antidumping provisionales sobre las importaciones originarias: i) de China, al nivel de los márgenes de dumping constatados, y ii) de Ucrania, al nivel de eliminación del perjuicio.
(168)
Sobre la base de lo anterior, el tipo del derecho antidumping provisional aplicable para
País
Empresa
Derecho antidumping
China
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9 %
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5 %
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou
0 %
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1 %
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5 %
Todas las demás empresas
38,1 %
Ucrania
Todas las empresas
10,3 %
(169)
Los tipos de derechos antidumping de cada empresa especificados en este Reglamento se establecieron sobre la base de las conclusiones de la presente investigación. Por lo tanto, reflejan la situación constatada durante la investigación con respecto a estas empresas. Estos tipos de derecho (por oposición al derecho nacional aplicable a «todas las demás empresas») son aplicables exclusivamente a las importaciones de productos originarios del país afectado y producidos por las empresas y, por lo tanto, por las personas jurídicas específicas citadas. Los productos importados producidos por cualquier otra empresa no mencionada específicamente en la parte dispositiva del presente Reglamento con su nombre y dirección, incluidas las entidades vinculadas a las mencionadas expresamente, no podrán beneficiarse de estos tipos y estarán sujetas al tipo del derecho aplicable a «todas las demás empresas».
(170)
Cualquier solicitud de aplicación de estos tipos de derecho antidumping individuales (por ejemplo, a raíz de un cambio de nombre de la entidad o de la creación de nuevas entidades de producción o de venta) debe enviarse inmediatamente a la Comisión (3) con toda la información pertinente, en especial cualquier modificación de las actividades de la empresa relacionadas con la producción y las ventas interiores y de exportación derivada, por ejemplo, de dicho cambio de nombre o dicho cambio en las entidades de producción y venta. La Comisión, cuando así proceda, y tras consultar al Comité consultivo, modificará en consecuencia el Reglamento, poniendo al día la lista de empresas que se beneficiarán de los tipos de derecho individuales.
(171)
Con el fin de garantizar una aplicación adecuada del derecho antidumping, el nivel del derecho residual no debería aplicarse únicamente a los productores exportadores que no cooperaron, sino también a los productores que no tuvieron exportaciones a la Comunidad durante el período de investigación. No obstante, se invita a tales empresas, en caso de que cumplan los requisitos del artículo 11, apartado 4, del Reglamento de base, a que presenten una solicitud de reconsideración con arreglo al mencionado artículo con el fin de que su situación se examine individualmente.
8. DISPOSICIÓN FINAL
(172)
En aras de una gestión correcta, debe fijarse un período en el cual las partes interesadas que se dieron a conocer dentro del plazo especificado en el anuncio de inicio puedan dar a conocer sus opiniones por escrito y solicitar ser oídas. Por otra parte, es preciso señalar que las conclusiones sobre el establecimiento de derechos a efectos del presente Reglamento son provisionales y susceptibles de reconsideración con motivo del establecimiento del derecho definitivo.
HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
1. Se establece un derecho antidumping provisional sobre las importaciones de tablas de planchar, sean o no de sujeción independiente, con o sin absorción de vapor, plano calefactor y función de soplado, incluidas las tablas para mangas, y las partes esenciales de estas, es decir, las patas, el plano superior y el apoyo de hierro, originarias de la República Popular China y de Ucrania, clasificadas en los códigos NC ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 y ex 8516 90 00 (códigos TARIC 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 y 8516900051).
2. El tipo del derecho antidumping provisional aplicable al precio neto franco frontera de la Comunidad de los productos fabricados por las empresas enumeradas a continuación, no despachados de aduana, será el siguiente:
País
Empresa
Derecho antidumping
Código TARIC adicional
China
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9 %
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5 %
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou
0 %
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1 %
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5 %
A786
Todas las demás empresas
38,1 %
A999
Ukraine
Todas las empresas
10,3 %
-
3. El despacho a libre práctica en la Comunidad del producto mencionado en el apartado 1 estará sujeto a la constitución de una garantía, equivalente al importe del derecho provisional.
4. A menos que se especifique lo contrario, serán aplicables las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana.
Artículo 2
Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 20 del Reglamento (CE) no 384/96, las partes interesadas podrán solicitar que se les informe de los principales hechos y consideraciones en función de los cuales se ha adoptado el presente Reglamento, dar a conocer sus opiniones por escrito y solicitar ser oídas por la Comisión en el plazo de un mes a partir de la fecha de entrada en vigor del presente Reglamento.
De conformidad con el artículo 21, apartado 4, del Reglamento (CE) no 384/96, las partes afectadas podrán realizar observaciones respecto a la aplicación del presente Reglamento en el plazo de un mes a partir de la fecha de su entrada en vigor.
Artículo 3
El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El artículo 1 del presente Reglamento se aplicará durante un período de seis meses.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Bruselas, el 30 de octubre de 2006.