NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (ES) č. 1081/2006
ze dne 5. července 2006
o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení (ES) č. 1784/1999
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 148 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),
s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),
v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy (3),
vzhledem k těmto důvodům:
(1)
Nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech a Fondu soudržnosti (4) vymezuje rámec pro činnost strukturálních fondů a Fondu soudržnosti a zavádí zejména cíle, zásady a pravidla pro partnerství, programování, hodnocení a řízení. Z tohoto důvodu je nezbytné vymezit poslání Evropského sociálního fondu (ESF) s ohledem na úkoly popsané v článku 146 Smlouvy a v souvislosti s prací členských států a Společenství na rozvoji koordinované strategie zaměstnanosti podle článku 125 Smlouvy.
(2)
Měla by se přijmout zvláštní ustanovení týkající se druhu činností, které může financovat Evropský sociální fond v rámci cílů stanovených v nařízení (ES) č. 1083/2006.
(3)
Evropský sociální fond by měl posilovat hospodářskou a sociální soudržnost vytvářením většího množství pracovních příležitostí v rámci úkolů, které mu byly svěřeny článkem 146 Smlouvy, a úkolů svěřených strukturálním fondům podle článku 159 Smlouvy, v souladu s nařízením (ES) č. 1083/2006.
(4)
Tento přístup je tím důležitější vzhledem k výzvám vyplývajícím z rozšíření Unie a vzhledem k jevu hospodářské globalizace. V této souvislosti je třeba potvrdit význam evropského sociálního modelu a jeho modernizace.
(5)
V souladu s články 99 a 128 Smlouvy a s cílem přeorientovat Lisabonskou strategii na růst a zaměstnanost přijala Rada integrovaný soubor zahrnující hlavní směry hospodářské politiky a hlavní zásady zaměstnanosti; hlavní zásady zaměstnanosti stanoví cíle, priority a úkoly v oblasti zaměstnanosti. V tomto ohledu vyzvala Evropská rada na zasedání v Bruselu ve dnech 22. a 23. března 2005 k mobilizaci všech vhodných vnitrostátních zdrojů a zdrojů Společenství, včetně politiky soudržnosti.
(6)
Nové poznatky byly získány z iniciativy Společenství „EQUAL“, zejména pokud jde o spojení opatření na místní, regionální, celostátní a evropské úrovni. Tyto poznatky by měly být začleněny do podpory z Evropského sociálního fondu. Zvláštní pozornost by měla být věnována účasti cílových skupin, integraci migrantů, včetně žadatelů o azyl, určení politických otázek a jejich následnému širokému uplatňování, inovacím a experimentálním postupům, metodikám pro nadnárodní spolupráci, pomoci pro skupiny na okraji trhu práce, dopadu sociálních otázek na vnitřní trh a přístupu k projektům nevládních organizací a jejich řízení.
(7)
Evropský sociální fond by měl podporovat politiky členských států, které jsou v úzkém souladu s hlavními směry a doporučeními Evropské strategie zaměstnanosti a souvisejícími cíli Společenství v oblasti sociálního začlenění, boje proti diskriminaci, podpory rovnosti, a vzdělávání a odborné přípravy, aby lépe přispěl k provádění cílů dohodnutých na zasedáních Evropské rady v Lisabonu ve dnech 23. a 24. března 2000 a v Göteborgu ve dnech 15. a 16. června 2001.
(8)
Evropský sociální fond by měl svou činnost rovněž zaměřit na významné rozměry a důsledky demografických změn aktivního obyvatelstva Společenství, zejména prostřednictvím celoživotního odborného vzdělávání.
(9)
S cílem lépe předvídat a zvládat změny a zvyšovat hospodářský růst, pracovní příležitosti pro ženy i muže a kvalitu a produktivitu práce by se měla pomoc z Evropského sociálního fondu v rámci cíle „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ a cíle „Konvergence“ soustředit zejména na zlepšování přizpůsobivosti pracovníků a podniků, podporu lidského kapitálu a dostupnosti zaměstnání a účasti na trhu práce, posílení sociálního začlenění znevýhodněných osob a boj s diskriminací, podněcování ekonomicky neaktivních osob ke vstupu na trh práce a podporu partnerství pro reformu.
(10)
V rámci cíle „Konvergence“ a pro zvýšení hospodářského růstu, vytvoření většího množství pracovních příležitostí pro ženy i muže a zvýšení kvality a produktivity práce je kromě uvedených priorit nezbytné v nejméně rozvinutých regionech a členských státech rozšířit a zvýšit investice do lidského kapitálu a zlepšit institucionální, správní a soudní kapacitu zejména pro přípravu a provádění reforem a prosazování acquis.
(11)
Volba intervencí Evropského sociálního fondu by v rámci tohoto spektra priorit měla být prováděna pružně, s cílem řešit konkrétní obtíže v každém členském státě, a druhy prioritních opatření financovaných Evropským sociálním fondem by měly poskytovat určitou míru pružnosti při reakci na tyto obtíže.
(12)
Podpora inovativních nadnárodních a meziregionálních činností je důležitým rozměrem, který je třeba začlenit do oblasti působnosti Evropského sociálního fondu. K posílení spolupráce by členské státy měly programovat nadnárodní a meziregionální opatření za použití horizontálního přístupu nebo prostřednictvím zvláště určené prioritní osy.
(13)
Je nezbytné zajistit provázanost činnosti Evropského sociálního fondu s politikami stanovenými v rámci Evropské strategie zaměstnanosti a soustředit podporu z něj na provádění hlavních směrů a doporučení podle uvedené strategie.
(14)
Účinné a efektivní provádění opatření podporovaných Evropským sociálním fondem závisí na řádné správě věcí veřejných a partnerství mezi všemi příslušnými územními a socioekonomickými činiteli, zejména sociálními partnery a ostatními účastníky, včetně účastníků na celostátní, regionální a místní úrovni. Sociální partneři hrají ústřední úlohu v širokém partnerství pro změnu a jejich odhodlání posilovat hospodářskou a sociální soudržnost, spočívající ve zvyšování zaměstnanosti a počtu pracovních příležitostí, je zásadní. V této souvislosti, kdy zaměstnavatelé a zaměstnanci společně přispívají na finanční podporu opatření Evropského sociálního fondu, by byl finanční příspěvek, přestože se jedná o soukromé výdaje, zahrnut pro účely výpočtu spolufinancování z Evropského sociálního fondu.
(15)
Evropský sociální fond by měl podporovat opatření v souladu s hlavními směry a příslušnými doporučeními podle Evropské strategie zaměstnanosti. Změny hlavních směrů a doporučení by nicméně vyžadovaly revizi operačního programu pouze tehdy, pokud by členský stát nebo Komise ve shodě s členským státem usoudily, že by operační program měl vzít v úvahu významné socioekonomické změny nebo by měl ve větší míře či odlišným způsobem zohlednit významné změny priorit Společenství nebo celostátních nebo regionálních priorit, nebo s ohledem na výsledky hodnocení, anebo v důsledku obtíží při provádění.
(16)
Členské státy a Komise by měly zajistit, aby provádění priorit financovaných Evropským sociálním fondem v rámci cílů „Konvergence“ a „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ přispívalo k podpoře rovnosti a odstraňování nerovností mezi ženami a muži. Přístup založený na zohledňování rovnosti pohlaví je třeba kombinovat se specifickými opatřeními pro zvýšení udržitelné zaměstnanosti žen a udržitelného postupu žen v zaměstnání.
(17)
Evropský sociální fond by měl také podporovat technickou pomoc, se zvláštním důrazem na povzbuzování vzájemného vzdělávání prostřednictvím výměny zkušeností, šíření osvědčených postupů a zdůrazňování příspěvku Evropského sociálního fondu k cílům a prioritám politiky Společenství, pokud jde o zaměstnanost a sociální začlenění.
(18)
Nařízení (ES) č. 1083/2006 stanoví, že pravidla pro způsobilost výdajů mají být určena na vnitrostátní úrovni, až na některé výjimky, pro něž je nutné přijmout zvláštní ustanovení. Je proto třeba přijmout zvláštní ustanovení o výjimkách pro Evropský sociální fond.
(19)
V zájmu přehlednosti je třeba zrušit nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1784/1999 ze dne 12. července 1999 o Evropském sociálním fondu (5),
PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Předmět
1. Toto nařízení stanoví úkoly Evropského sociálního fondu, rozsah jeho pomoci, zvláštní ustanovení a druhy výdajů způsobilých pro poskytnutí pomoci.
2. Evropský sociální fond se řídí nařízením (ES) č. 1083/2006 a tímto nařízením.
Článek 2
Úkoly
1. Evropský sociální fond přispívá k prioritám Společenství, pokud jde o posílení hospodářské a sociální soudržnosti zvyšováním zaměstnanosti a počtu pracovních příležitostí, podporou vysoké úrovně zaměstnanosti a zvyšováním počtu pracovních míst a jejich kvality. Činí tak prostřednictvím podpory politik členských států, jejichž cílem je dosáhnout plné zaměstnanosti a kvality a produktivity práce, podpořit sociální začlenění, včetně přístupu znevýhodněných osob k zaměstnání, a snížit rozdíly v zaměstnanosti na celostátní, regionální a místní úrovni.
Evropský sociální fond podporuje zejména opatření, která jsou v souladu s opatřeními přijatými členskými státy na základě hlavních směrů Evropské strategie zaměstnanosti, jež jsou začleněny do integrovaných směrů pro růst a zaměstnanost, a připojených doporučení.
2. Při provádění úkolů uvedených v odstavci 1 Evropský sociální fond podporuje priority Společenství, které se týkají potřeby posílit sociální soudržnost, zvýšit produktivitu a konkurenceschopnost a podpořit hospodářský růst a udržitelný rozvoj. Evropský sociální fond přitom zohledňuje příslušné priority a cíle Společenství v oblastech vzdělávání a odborné přípravy, zvyšování účasti ekonomicky neaktivních osob na trhu práce, boje proti sociálnímu vyloučení - zejména u znevýhodněných skupin, jako jsou postižené osoby - a prosazování rovnosti žen a mužů a boje proti diskriminaci.
Článek 3
Rozsah pomoci
1. V rámci cílů „Konvergence“ a „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“ podporuje Evropský sociální fond opatření v členských státech v rámci těchto priorit:
a)
zvyšování přizpůsobivosti pracovníků, podniků a podnikatelů s cílem zlepšit předjímání hospodářských změn a jejich dobré zvládnutí, zejména podporou
i)
celoživotního učení a zvýšených investic podniků, zejména malých a středních, a pracovníků samotných do lidských zdrojů, a to prostřednictvím vývoje a provádění systémů a strategií, včetně učňovského vzdělávání, které zajistí lepší přístup zejména nízce kvalifikovaných a starších pracovníků k odborné přípravě, rozvoje kvalifikací a schopností, šíření informačních a komunikačních technologií, e-učení, technologií příznivých pro životní prostředí a řídicích dovedností, jakož i podpory podnikání a inovace a zakládání podniků,
ii)
navrhování a šíření inovativních a produktivnějších forem organizace práce, včetně zlepšení ochrany zdraví a bezpečnosti na pracovišti, zjišťování budoucích pracovních a kvalifikačních požadavků a rozvoje specifických služeb v oblasti zaměstnanosti, odborné přípravy a podpory pro pracující, včetně přeřazování na jinou práci, v souvislosti s restrukturalizací podniků a odvětví;
b)
zlepšení přístupu k zaměstnání a trvalé začlenění osob hledajících zaměstnání a neaktivních osob do trhu práce, předcházení nezaměstnanosti, zejména dlouhodobé nezaměstnanosti a nezaměstnanosti mládeže, podpora aktivního stáří a delšího pracovního života a zvyšování účasti na trhu práce, zejména podporou
i)
modernizace a posílení institucí trhu práce, zvláště služeb zaměstnanosti a jiných příslušných iniciativ v rámci strategií Evropské unie a členských států pro plnou zaměstnanost,
ii)
provádění aktivních a preventivních opatření pro zajištění včasného zjištění potřeb pomocí individuálních akčních plánů a individuální podpory, jako jsou přizpůsobená odborná příprava, hledání zaměstnání, přeřazování na jinou práci a mobilita, samostatná výdělečná činnost a zakládání podniků včetně družstev, podněty k podpoře účasti na trhu práce, pružná opatření k delšímu udržení starších pracovníků v zaměstnání a opatření k lepšímu sladění pracovního a soukromého života, například usnadnění přístupu k péči o děti a péči o závislé osoby,
iii)
přístupu založeného na rovnosti pohlaví, cílených opatření pro zlepšení přístupu k zaměstnání, zvýšení udržitelné zaměstnanosti žen a udržitelného postupu žen v zaměstnání, snížení segregace podle pohlaví na trhu práce, včetně řešení příčin, přímých i nepřímých, mzdových a platových rozdílů mezi ženami a muži,
iv)
zvláštních opatření na zvýšení účasti migrantů na zaměstnanosti, čímž se posílí jejich sociální začlenění a na usnadnění územní a profesní mobility pracovníků a integrace přeshraničních trhů práce, též prostřednictvím poradenství, jazykového vzdělávání a uznávání schopností a získaných dovedností;
c)
posílení sociálního začlenění znevýhodněných osob za účelem jejich trvalého začlenění do pracovního procesu a boj se všemi formami diskriminace na trhu práce, zejména podporou
i)
cest k začleňování a návratu znevýhodněných osob, například osob čelících sociálnímu vyloučení, osob bez ukončeného vzdělání, příslušníků menšin, postižených osob a osob pečujících o závislé osoby, do pracovního procesu, a to prostřednictvím opatření na zlepšení zaměstnatelnosti, včetně socioekonomických opatření, prostřednictvím přístupu k odbornému vzdělávání a přípravě a prostřednictvím doprovodných opatření a související podpory a služeb veřejné péče, které zvyšují množství pracovních příležitostí,
ii)
kladného přístupu k rozmanitosti na pracovišti a boje proti diskriminaci v přístupu na trh práce a v profesním postupu, rovněž prostřednictvím zvyšování povědomí a zapojení místních společenství a podniků a podporou místních iniciativ na pomoc zaměstnanosti;
d)
posílení lidského kapitálu, zejména podporou
i)
navrhování a zavádění reforem systémů vzdělávání a odborné přípravy s cílem rozvíjet zaměstnatelnost, zlepšování zaměření základního a odborného vzdělávání a odborné přípravy na trh práce a trvalého zlepšování dovednosti vzdělávacích pracovníků s ohledem na inovaci a znalostní ekonomiku,
ii)
vytváření sítí mezi vysokoškolskými institucemi, výzkumnými a technologickými středisky a podniky;
e)
podpora partnerství, paktů a iniciativ prostřednictvím vytváření sítí důležitých činitelů, jako například sociálních partnerů a nevládních organizací, na nadnárodní, celostátní, regionální a místní úrovni s cílem podnítit reformy v oblasti zaměstnanosti a začleňování do trhu práce.
2. V rámci cíle „Konvergence“ podporuje Evropský sociální fond v členských státech opatření v rámci těchto priorit:
a)
rozšiřování a zlepšování investic do lidského kapitálu, zejména podporou
i)
provádění reforem systémů vzdělávání a odborné přípravy, zvláště s cílem zlepšit schopnost lidí reagovat na potřeby znalostní společnosti a celoživotního učení,
ii)
zvýšené celoživotní účasti na vzdělávání a odborné přípravě, mimo jiné prostřednictvím opatření zaměřených na snížení počtu osob s nedokončeným vzděláním a rozdělení předmětů podle pohlaví, jakož i zvyšování dostupnosti a kvality základního, odborného a terciárního vzdělávání a odborné přípravy,
iii)
rozvoje lidského potenciálu v oblasti výzkumu a inovací, především prostřednictvím postgraduálního studia a odborné přípravy výzkumných pracovníků;
b)
posilování institucionální kapacity a výkonnosti veřejné správy a veřejných služeb na celostátní, regionální a místní úrovni a případně též sociálních partnerů a nevládních organizací s ohledem na reformy, zdokonalení právní úpravy a řádnou správu věcí veřejných zejména v oblasti hospodářství, zaměstnanosti, vzdělávání, sociálních věcí, životního prostředí a soudnictví, zejména podporou
i)
mechanismů ke zlepšení vypracovávání, monitorování a hodnocení politik a programů, mimo jiné pomocí studií, statistik a odborných doporučení, podpory koordinace mezi jednotlivými resorty a dialogu mezi důležitými veřejnými a soukromými činiteli,
ii)
budování kapacit pro provádění politik a programů v odpovídajících oblastech, mimo jiné též pokud jde o prosazování právních předpisů, zejména prostřednictvím trvalého vzdělávání vedoucích i ostatních pracovníků a cílené podpory klíčových služeb, inspektorátů a socioekonomických činitelů, včetně sociálních partnerů a partnerů z oblasti životního prostředí, příslušných nevládních organizací a reprezentativních profesních organizací.
3. Členské státy se mohou v rámci priorit uvedených v odstavcích 1 a 2 zaměřit na ty, které jsou nejvhodnější pro řešení jejich konkrétních obtíží.
4. Evropský sociální fond může podporovat opatření uvedená v čl. 3 odst. 2 na celém území těch členských států, které jsou způsobilé pro podporu nebo přechodnou podporu z Fondu soudržnosti, jak je určují čl. 5 odst. 2 a čl. 8 odst. 3 nařízení (ES) č. 1083/2006.
5. Při provádění cílů a priorit uvedených v odstavcích 1 a 2 podporuje Evropský sociální fond propagaci a široké uplatňování inovativních činností v členských státech.
6. Evropský sociální fond podporuje rovněž nadnárodní a meziregionální opatření zejména prostřednictvím sdílení informací, zkušeností, výsledků a osvědčených postupů a rozvojem doplňkových přístupů a koordinovaných nebo společných opatření.
7. Odchylně od čl. 34 odst. 2 nařízení (ES) č. 1083/2006 může být financování opatření v rámci priority sociálního začlenění uvedené v odst. 1 písm. c) bodu i) v oblasti působnosti nařízení (ES) č. 1080/2006 ze dne 5. července 2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj (6) zvýšeno na 15 % dotyčné prioritní osy.
Článek 4
Provázanost a soustředění podpory
1. Členské státy zajistí, aby byla opatření podporovaná Evropským sociálním fondem provázána s Evropskou strategií zaměstnanosti a přispívala k opatřením prováděným podle této strategie. Zejména zajistí, aby strategie stanovená v národním strategickém referenčním rámci a opatření stanovená v operačních programech podporovaly cíle a priority této strategie v každém členském státě v rámci jeho programu reforem a akčního plánu pro sociální začlenění.
Členské státy rovněž soustřeďují podporu tam, kde Evropský sociální fond může přispět k politikám na provádění příslušných doporučení v oblasti zaměstnanosti podle čl. 128 odst. 4 Smlouvy a příslušných cílů Společenství týkajících se zaměstnanosti v oblasti sociálního začlenění, vzdělávání a odborné přípravy. Členské státy tak činí ve stabilním programovacím prostředí.
2. V rámci operačních programů se zdroje směrují na nejdůležitější potřeby a soustřeďují se na takové oblasti politiky, ve kterých může podpora z Evropského sociálního fondu značným způsobem přispět k dosažení cílů programu. Pro maximalizaci účinnosti podpory z Evropského sociálního fondu berou operační programy ve vhodných případech v úvahu zejména regiony a oblasti, které se potýkají s vážnými problémy, jako jsou zanedbané městské oblasti a nejvzdálenější regiony, zaostávající venkovské oblasti, oblasti závislé na rybolovu, jakož i oblasti zvláště nepříznivě zasažené přemístěním podniků.
3. Stručný oddíl o příspěvku z Evropského sociálního fondu na podporu příslušných aspektů trhu práce týkajících se sociálního začlenění bude případně zařazen do zpráv členských států v rámci otevřené metody koordinace v oblasti sociální ochrany a sociálního začlenění.
4. Ukazatele zahrnuté do operačních programů spolufinancovaných z Evropského sociálního fondu jsou strategické povahy, jejich počet je omezený a odrážejí ty ukazatele, které se používají pro provádění Evropské strategie zaměstnanosti a v souvislosti s příslušnými cíli Společenství v oblastech sociálního začlenění, vzdělávání a odborné přípravy.
5. Hodnocení prováděná v souvislosti s činností Evropského sociálního fondu posuzují také příspěvek opatření podporovaných Evropským sociálním fondem k provádění Evropské strategie zaměstnanosti a k dosažení cílů Společenství v oblasti sociálního začlenění, rovnosti a boje proti diskriminaci mezi ženami a muži a vzdělávání a odborné přípravy v dotyčném členském státě.
Článek 5
Řádná správa věcí veřejných a partnerství
1. Evropský sociální fond podporuje řádnou správu věcí veřejných a partnerství. Podpora z tohoto fondu je v souladu s institucionálními opatřeními, které jsou specifické pro každý členský stát, navrhována a prováděna na vhodné územní úrovni s ohledem na celostátní, regionální a místní úroveň.
2. Členské státy zajistí, aby byli do přípravy, provádění a monitorování podpory z Evropského sociálního fondu zapojeni sociální partneři a aby se jich účastnili jiní činitelé na vhodné územní úrovni a proběhly s nimi odpovídající konzultace.
3. Řídící orgán každého operačního programu podporuje náležitou účast sociálních partnerů na opatřeních financovaných podle článku 3.
V rámci cíle „Konvergence“ se přiměřená částka ze zdrojů Evropského sociálního fondu přidělí na budování kapacit, což zahrnuje odbornou přípravu, opatření na vytváření sítí, posílení sociálního dialogu a na činnostech společně uskutečňovaných sociálními partnery, zejména co se týče přizpůsobivosti pracujících a podniků uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. a).
4. Řídící orgán každého operačního programu podporuje náležitou účast nevládních organizací a jejich přístup k financovaným činnostem, především v oblasti sociálního začlenění, rovnosti žen a mužů a rovnosti příležitostí.
Článek 6
Rovnost žen a mužů a rovnost příležitostí
Členské státy zajistí, aby operační programy obsahovaly popis způsobu, jakým je při přípravě, provádění, monitorování a hodnocení operačních programů podporována rovnost žen a mužů a rovnost příležitostí. Členské státy podle potřeby podporují vyváženou účast žen a mužů na řízení a provádění operačních programů na místní, regionální a celostátní úrovni.
Článek 7
Inovativnost
V rámci každého operačního programu je zvláštní pozornost věnována propagaci a širokému uplatňování inovativních činností. Řídící orgán volí témata pro financování inovací v rámci partnerství a definuje vhodnou úpravu provádění. O vybraných tématech informuje monitorovací výbor uvedený v článku 63 nařízení (ES) č. 1083/2006.
Článek 8
Nadnárodní a meziregionální opatření
1. Pokud členské státy podporují činnost ve prospěch nadnárodních nebo meziregionálních opatření uvedených v čl. 3 odst. 6 jako zvláštní prioritní osu v rámci operačního programu, může být příspěvek Evropského sociálního fondu zvýšen na úrovni prioritní osy o 10 %. Tento zvýšený příspěvek se nezahrnuje do výpočtu maximálních hodnot uvedených v článku 53 nařízení (ES) č. 1083/2006.
2. Členské státy zajistí, případně s pomocí Komise, aby Evropský sociální fond nepodporoval určité operace, které jsou současně podporovány prostřednictvím jiných nadnárodních programů Společenství, zejména v oblasti vzdělávání a odborné přípravy.
Článek 9
Technická pomoc
Komise podporuje zejména výměny zkušeností, činnosti na zvyšování povědomí, semináře, vytváření sítí a vzájemná hodnocení sloužící k určování a šíření osvědčených postupů a podpory vzájemného učení a nadnárodní a meziregionální spolupráce s cílem posílit politický rozměr a příspěvek Evropského sociálního fondu k cílům Společenství v souvislosti se zaměstnaností a sociálním začleněním.
Článek 10
Zprávy
Výroční a závěrečné zprávy o provádění pomoci z fondů uvedené v článku 67 nařízení (ES) č. 1083/2006 obsahují, je-li to vhodné, přehled o provádění
a)
zohledňování rovnosti žen a mužů ve všech oblastech a veškerých opatření zaměřených specificky na ženy nebo muže;
b)
opatření na zvyšování zaměstnanosti a zaměstnatelnosti přistěhovalců, a tím posilování jejich sociálního začlenění;
c)
opatření na zvyšování zaměstnanosti a zaměstnatelnosti příslušníků menšin, a tím zlepšení jejich sociálního začlenění;
d)
opatření na posilování integrace v oblasti zaměstnanosti a sociálního začlenění dalších znevýhodněných skupin, včetně zdravotně postižených osob;
e)
inovativních činností, včetně předkládání témat, jejich výsledků a jejich šíření a prosazování;
f)
nadnárodních nebo meziregionálních opatření.
Článek 11
Způsobilost výdajů
1. Evropský sociální fond poskytuje podporu pro způsobilé výdaje, které mohou, aniž je dotčen čl. 53 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1083/2006, zahrnovat jakékoli finanční zdroje, na které přispívají společně zaměstnavatelé a pracovníci. Pomoc má formu nevratných individuálních nebo globálních grantů, vratných grantů, slev na úrocích z půjček, drobných úvěrů, záručních fondů a nákupu zboží a služeb v souladu s pravidly týkajícími se veřejných zakázek.
2. Příspěvek z Evropského sociálního fondu nelze poskytnout na tyto výdaje:
a)
daň z přidané hodnoty s nárokem na odpočet;
b)
úroky z úvěrů;
c)
nákup nábytku, vybavení, vozidel, infrastruktury, nemovitostí a pozemků.
3. Níže uvedené náklady jsou způsobilé pro příspěvek z Evropského sociálního fondu ve smyslu odstavce 1 za předpokladu, že byly vynaloženy v souladu s vnitrostátními pravidly, včetně účetních pravidel, a za těchto zvláštních podmínek:
a)
odměny nebo platy vyplacené třetí osobou ve prospěch účastníků operace a potvrzené příjemci;
b)
v případě grantů nepřímé náklady vykázané paušálně až do výše 20 % přímých nákladů operace;
c)
odpisové náklady odpisovatelného majetku uvedeného v odst. 2 písm. c), přiděleného výhradně na dobu trvání operace, pokud na pořízení tohoto majetku nebyly použity též veřejné příspěvky.
4. Pravidla způsobilosti stanovená v článku 7 nařízení (ES) č. 1080/2006 se použijí pro opatření spolufinancovaná z Evropského sociálního fondu, která spadají do oblasti působnosti článku 3 uvedeného nařízení.
Článek 12
Přechodná ustanovení
1. Tímto nařízením není dotčeno pokračování ani změny, včetně úplného nebo částečného zrušení, pomoci schválené Komisí na základě nařízení (ES) č. 1784/1999 nebo jakéhokoli jiného právního předpisu, který se na takovou pomoc vztahuje dne 31. prosince 2006 a který se tudíž na tuto pomoc nebo dotyčné projekty následně vztahuje až do jejich ukončení.
2. Žádosti podané podle nařízení (ES) č. 1784/1999 zůstávají v platnosti.
Článek 13
Zrušení
1. Aniž je dotčen článek 12 tohoto nařízení, zrušuje se s účinkem ode dne 1. ledna 2007 nařízení (ES) č. 1784/1999.
2. Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.
Článek 14
Přezkum
Evropský parlament a Rada toto nařízení přezkoumají do 31. prosince 2013 postupem podle článku 148 Smlouvy.
Článek 15
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
Ve Štrasburku dne 5. července 2006.
REGLAMENTO (CE) NO 1081/2006 DEL PARLAMENTO EUROPEO Y DEL CONSEJO
de 5 de julio de 2006
relativo al Fondo Social Europeo y por el que se deroga el Reglamento (CE) no 1784/1999
EL PARLAMENTO EUROPEO Y EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su artículo 148,
Vista la propuesta de la Comisión,
Visto el dictamen del Comité Económico y Social Europeo (1),
Visto el dictamen del Comité de las Regiones (2),
De conformidad con el procedimiento establecido en el artículo 251 del Tratado (3),
Considerando lo siguiente:
(1)
El Reglamento (CE) no 1083/2006 del Consejo, de 11 de julio de 2006, por el que se establecen las disposiciones generales relativas al Fondo Europeo de Desarrollo Regional, al Fondo Social Europeo y al Fondo de Cohesión (4), fija el marco para las intervenciones de los Fondos Estructurales y del Fondo de Cohesión y establece, en particular, los objetivos, principios y normas en materia de cooperación, programación, evaluación y gestión. Procede, por tanto, definir la misión del Fondo Social Europeo (en lo sucesivo, «FSE») en relación con las tareas previstas en el artículo 146 del Tratado y en el contexto de la labor de los Estados miembros y la Comunidad orientada a desarrollar una estrategia coordinada en favor del empleo, de acuerdo con el artículo 125 del Tratado.
(2)
Deben establecerse disposiciones específicas sobre el tipo de intervenciones que puede financiar el FSE, con arreglo a los objetivos establecidos en el Reglamento (CE) no 1083/2006.
(3)
El FSE debe reforzar la cohesión económica y social mejorando las oportunidades de empleo en el marco de la misión confiada al FSE en el artículo 146 del Tratado y en el de la confiada a los Fondos Estructurales en el artículo 159 del Tratado, con arreglo a lo dispuesto en el Reglamento (CE) no 1083/2006.
(4)
Esto tiene una importancia creciente ante los desafíos derivados de la ampliación de la Unión y del fenómeno de la globalización de la economía. En este contexto resulta imprescindible reconocer la importancia del modelo social europeo y su modernización.
(5)
De conformidad con los artículos 99 y 128 del Tratado, y con objeto de centrar la estrategia de Lisboa sobre el crecimiento y el empleo, el Consejo ha adoptado un conjunto integrado que comprende las orientaciones generales de las políticas económicas y las directrices para el empleo que establecen objetivos y prioridades en el ámbito del empleo. A este respecto, el Consejo Europeo de Bruselas de los días 22 y 23 de marzo de 2005 hizo un llamamiento para movilizar todos los recursos nacionales y comunitarios adecuados, incluida la política de cohesión.
(6)
Se han extraído nuevas enseñanzas de la iniciativa comunitaria EQUAL, especialmente en lo relativo a la combinación de acciones locales, regionales, nacionales y europeas. Estas enseñanzas se deben integrar en el apoyo proporcionado por el FSE. Se debe prestar una atención particular a la participación de grupos objetivo, la integración de los migrantes, incluidos los que buscan asilo, la definición de las cuestiones políticas y su posterior integración, las técnicas de innovación y experimentación, las metodologías destinadas a la cooperación transnacional, el acceso de los grupos marginados con respecto al mercado de trabajo, las repercusiones de los asuntos sociales en el mercado interior y el acceso de las organizaciones no gubernamentales a los proyectos y a su gestión.
(7)
El FSE debe respaldar las políticas de los Estados miembros que se ajusten estrictamente a las orientaciones y recomendaciones adoptadas en el marco de la Estrategia Europea de Empleo y a los objetivos pertinentes de la Comunidad en lo que respecta a la inclusión social, la no discriminación, el fomento de la igualdad, la educación y la formación, a fin de propiciar la consecución de los objetivos y metas acordados en los Consejos Europeos de Lisboa y Gotemburgo, de 23 y 24 de marzo de 2000 y 15 y 16 de junio de 2001 respectivamente.
(8)
El FSE debe atender también a las dimensiones y consecuencias pertinentes relacionadas con la evolución demográfica de la población activa de la Comunidad, principalmente a través de la formación profesional a lo largo de toda la vida activa.
(9)
Con objeto de prevenir y gestionar el cambio y de aumentar el crecimiento económico, las oportunidades de empleo de mujeres y hombres y la calidad y la productividad en el trabajo, en el marco del objetivo de «competitividad regional y empleo» y del objetivo de «convergencia», las ayudas concedidas con cargo al FSE deben destinarse, sobre todo, a mejorar la capacidad de adaptación de los trabajadores y las empresas, a incrementar el capital humano, el acceso al empleo y la participación en el mercado laboral, a propiciar la inclusión social de las personas desfavorecidas, a luchar contra la discriminación, a fomentar la inserción en el mercado de trabajo de las personas económicamente inactivas y a impulsar las asociaciones en pro de la reforma.
(10)
Además de las mencionadas prioridades, conforme al objetivo de «convergencia» y con vistas a incrementar el crecimiento económico, las posibilidades de inserción profesional de mujeres y hombres y la calidad y productividad en el trabajo en las regiones y Estados miembros menos desarrollados, es preciso aumentar y mejorar la inversión en capital humano y desarrollar la capacidad institucional, administrativa y judicial, en particular, para preparar y aplicar reformas y velar por el cumplimiento del acervo.
(11)
En el conjunto de estas prioridades, la selección de las intervenciones del FSE debe ser flexible para poder abordar los retos específicos de cada Estado miembro, y los tipos de medidas prioritarias financiadas por el FSE deben permitir un margen de flexibilidad para poder responder a estos retos.
(12)
El fomento de las acciones transnacionales e interregionales innovadoras constituye una dimensión importante que conviene integrar en el ámbito del FSE. Los Estados miembros, con el fin de fomentar la cooperación, deben programar tales acciones utilizando un enfoque horizontal o a través de un eje prioritario específico.
(13)
Es preciso garantizar la coherencia de las intervenciones del FSE con las políticas previstas en la Estrategia Europea de Empleo y centrar las ayudas con cargo al FSE en la aplicación de las directrices y recomendaciones con arreglo a la misma Estrategia.
(14)
La realización eficiente y eficaz de las intervenciones respaldadas por el FSE descansa en la buena gobernanza y en la cooperación entre todos los agentes territoriales y socioeconómicos pertinentes, en particular, los interlocutores sociales y demás interesados a escala nacional, regional y local. Los interlocutores sociales desempeñan un papel primordial en la amplia asociación en favor del cambio y su compromiso con la consolidación de la cohesión económica y social, mejorando las oportunidades de empleo y de trabajo, resulta esencial. En este contexto, en el que contribuyen colectivamente empleados y patronos para apoyar financieramente las acciones del FSE, esta contribución financiera, aun tratándose de gasto del sector privado, debe incluirse a los efectos del cálculo de la cofinanciación del FSE.
(15)
El FSE debe apoyar las acciones que se ajusten a las orientaciones y recomendaciones pertinentes en el marco de la Estrategia Europea de Empleo. No obstante, las modificaciones de las orientaciones y recomendaciones únicamente requerirán la revisión de un programa operativo cuando un Estado miembro o la Comisión, de acuerdo con un Estado miembro, consideren que el programa operativo debe tener en cuenta cambios socioeconómicos significativos, o tener en cuenta en mayor grado o de manera diferente los cambios importantes sobrevenidos en las prioridades comunitarias, nacionales o regionales, o como consecuencia de las evaluaciones, o bien como consecuencia de las dificultades de ejecución.
(16)
Los Estados miembros y la Comisión deben cerciorarse de que la ejecución de las prioridades financiadas por el FSE, en el marco de los objetivos de «convergencia» y de «competitividad regional y empleo», contribuya al fomento de la igualdad y a la eliminación de las desigualdades entre mujeres y hombres. La adopción de una estrategia que integre la perspectiva de género ha de combinarse con medidas específicas encaminadas a incrementar la participación duradera y promover el avance de las mujeres en el empleo.
(17)
El FSE debe asimismo respaldar la asistencia técnica, centrando su intervención especialmente en fomentar el aprendizaje recíproco mediante el intercambio de experiencias y la difusión y transferencia de buenas prácticas, y en poner de relieve su contribución al cumplimiento de los objetivos y prioridades estratégicos de la Comunidad por lo que respecta al empleo y la inclusión social.
(18)
Con arreglo a lo dispuesto en el Reglamento (CE) no 1083/2006 el carácter subvencionable del gasto debe determinarse a nivel nacional, con algunas excepciones, respecto de las cuales han de establecerse disposiciones específicas. Resulta oportuno, por tanto, establecer las excepciones correspondientes al FSE mediante disposiciones específicas.
(19)
En aras de la claridad, debe, por tanto, derogarse el Reglamento (CE) no 1784/1999 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 12 de julio de 1999, relativo al Fondo Social Europeo (5).
HAN ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
Artículo 1
Objeto
1. El presente Reglamento establece las funciones del Fondo Social Europeo (en lo sucesivo, «FSE»), el ámbito de su intervención, disposiciones específicas, así como las categorías de gastos subvencionables.
2. El FSE se regirá por el Reglamento (CE) no 1083/2006 y el presente Reglamento.
Artículo 2
Función
1. EL FSE contribuirá a ejecutar las prioridades de la Comunidad por lo que respecta al refuerzo de la cohesión económica y social mejorando el empleo y las oportunidades de trabajo, favoreciendo un alto nivel de empleo y la creación de más y mejores puestos de trabajo. Para ello, apoyará las políticas de los Estados miembros destinadas a alcanzar el pleno empleo y la calidad y la productividad en el trabajo, a promover la inclusión social, en particular, el acceso de las personas desfavorecidas al empleo, y a reducir las disparidades nacionales, regionales y locales en materia de empleo.
En particular, el FSE apoyará las acciones que se ajusten a las medidas adoptadas por los Estados miembros sobre la base de las directrices adoptadas en el marco de la Estrategia Europea de Empleo, tal como se han incorporado a las directrices integradas para el crecimiento y el empleo, y a las recomendaciones que las acompañan.
2. En el desempeño de las funciones a que se refiere el apartado 1, el FSE respaldará las prioridades de la Comunidad derivadas de la necesidad de reforzar la cohesión social, aumentar la productividad y la competitividad, y propiciar el crecimiento económico y un desarrollo sostenible. Para ello, el FSE atenderá a las prioridades y objetivos pertinentes de la Comunidad en materia de educación y formación, al incremento de la participación de las personas económicamente inactivas en el mercado de trabajo, a la lucha contra la exclusión social, en particular de grupos desfavorecidos, tales como las personas con discapacidades, al fomento de la igualdad entre mujeres y hombres y la no discriminación.
Artículo 3
Ámbito de intervención
1. En el marco de los objetivos de «convergencia» y de «competitividad regional y empleo», el FSE apoyará acciones en los Estados miembros encaminadas a dar respuesta a las prioridades siguientes:
a)
mejorar la capacidad de adaptación de los trabajadores, empresas y empresarios, con objeto de aumentar de esta manera la previsión y la gestión positiva del cambio económico, fomentando en particular:
i)
la formación permanente y el aumento de las inversiones en recursos humanos por parte de las empresas, especialmente las PYME, y los trabajadores, mediante el desarrollo y la aplicación de sistemas y estrategias, incluidos los sistemas de aprendizaje profesional, que faciliten el acceso a la formación, en particular a los trabajadores poco cualificados o de mayor edad, el desarrollo de las cualificaciones y competencias, la difusión de tecnologías de la información y de la comunicación, el aprendizaje por medios electrónicos, las tecnologías respetuosas del medio ambiente y las habilidades de gestión, el fomento del espíritu empresarial y de innovación, y la creación de empresas,
ii)
la concepción y difusión de formas de organización del trabajo innovadoras y más productivas, incluyendo la mejora de la salud y la seguridad en el trabajo, la determinación de las futuras necesidades en materia de empleo y de aptitudes profesionales, y el desarrollo de servicios específicos de empleo, formación y apoyo, incluida la recolocación, para los trabajadores, en el contexto de la reestructuración de empresas y sectores;
b)
facilitar el acceso al empleo y la inserción duradera en el mercado de trabajo de las personas inactivas y de las que buscan trabajo, evitar el desempleo, en particular, el desempleo de larga duración y el desempleo de los jóvenes, apoyar el envejecimiento activo y la prolongación de la vida laboral, e incrementar la participación en el mercado laboral, propiciando especialmente:
i)
la modernización y el fortalecimiento de las instituciones del mercado de trabajo, en particular los servicios de empleo y otras iniciativas relevantes en el contexto de las estrategias de la Unión Europea y de los Estados miembros para lograr el pleno empleo,
ii)
la aplicación de medidas activas y preventivas que permitan determinar con antelación las necesidades, lo que incluye planes de acción particulares y ayuda personalizada, como, por ejemplo, la formación adaptada, la búsqueda de empleo, la recolocación y la movilidad, el trabajo por cuenta propia y la creación de empresas, incluidas las empresas cooperativas; medidas de estímulo para alentar la participación en el mercado de trabajo, medidas de flexibilidad para que los trabajadores de más edad permanezcan más tiempo activos y medidas para conciliar la vida profesional con la vida privada, facilitando el acceso a los servicios de guardería y de atención a las personas dependientes,
iii)
integración y medidas específicas para mejorar el acceso al empleo, incrementar la participación duradera y promover el avance de las mujeres en el empleo, así como para reducir la segregación en función del sexo en el mercado laboral, incluso abordando las causas profundas, directas e indirectas, de las diferencias salariales entre mujeres y hombres,
iv)
medidas concretas orientadas a incrementar la participación en el empleo de los trabajadores migrantes, reforzando de esta forma su integración social, y a facilitar la movilidad geográfica y ocupacional de los trabajadores y la integración de los mercados de trabajo transfronterizos, incluso a través de la orientación, formación lingüística, y la convalidación de las competencias y aptitudes adquiridas;
c)
potenciar la inclusión social de las personas desfavorecidas con vistas a su inserción duradera en el empleo y luchar contra todas las formas de discriminación en el mercado de trabajo, fomentando en particular:
i)
los itinerarios de inserción y reingreso laboral para las personas desfavorecidas, como las víctimas de la exclusión social, los jóvenes que abandonan prematuramente los estudios, las minorías, las personas con discapacidad, y para aquellos que cuidan de personas dependientes, a través de medidas que faciliten el empleo, entre otras, en el ámbito de la economía social, del acceso a la educación y formación profesionales y de acciones complementarias, así como de los oportunos servicios de apoyo, comunitarios y de atención que aumenten las oportunidades de empleo,
ii)
la aceptación de la diversidad en el lugar de trabajo y la lucha contra la discriminación en el acceso al mercado de trabajo y en la progresión dentro de él, incluso mediante campañas de sensibilización y la implicación de entes y empresas locales, así como la promoción de iniciativas locales de empleo;
d)
reforzar el capital humano, propiciando en particular:
i)
la concepción e introducción de reformas en los sistemas de educación y formación para aumentar la empleabilidad, la mejora de la adecuación de la educación y formación iniciales y profesionales a las exigencias del mercado de trabajo y la actualización de manera constante de los conocimientos del personal docente con vistas a la innovación y a una economía basada en el conocimiento,
ii)
actividades en red entre establecimientos de enseñanza superior, centros tecnológicos y de investigación y empresas;
e)
promover las asociaciones, pactos e iniciativas mediante la creación de redes de interesados, tales como los interlocutores sociales y las organizaciones no gubernamentales a nivel transnacional, nacional, regional y local, a fin de movilizarse en pro de las reformas en materia de empleo y de inclusión en el mercado de trabajo.
2. En el marco del objetivo de «convergencia», el FSE apoyará acciones que se lleven a cabo en los Estados miembros y que atiendan a las prioridades que se enumeran a continuación:
a)
ampliar y mejorar la inversión en capital humano, impulsando en particular:
i)
la introducción de reformas en los sistemas de educación y formación, especialmente con vistas a aumentar la capacidad de respuesta de las personas a las necesidades de una sociedad basada en el conocimiento y la educación permanente,
ii)
una mayor participación en la educación y la formación permanente, incluso mediante medidas tendentes a lograr la reducción del abandono escolar y de la orientación a distintas materias en función de su sexo, así como incrementar el acceso a la educación y la calidad de esta y de la formación inicial, profesional y superior,
iii)
el desarrollo del potencial humano en el ámbito de la investigación y la innovación, fundamentalmente a través de los estudios postuniversitarios y la formación de investigadores;
b)
consolidar la capacidad institucional y aumentar la eficiencia de las administraciones públicas y de los servicios públicos a nivel nacional, regional y local y, cuando sea pertinente, de los interlocutores sociales y de las organizaciones no gubernamentales con vistas a la introducción de reformas, la mejora de la legislación y la buena gestión, especialmente en los ámbitos económico, del empleo, de la educación, social, medioambiental y judicial, promoviendo en particular:
i)
mecanismos para mejorar la adecuada formulación, seguimiento y evaluación de políticas y programas, entre otras cosas, mediante la elaboración de estudios y estadísticas y el asesoramiento de expertos, el respaldo a la coordinación entre las distintas instancias administrativas, y el diálogo entre los organismos públicos y privados pertinentes,
ii)
el desarrollo de capacidades para la aplicación de medidas y programas en los ámbitos pertinentes, en particular por lo que respecta a la aplicación de las disposiciones legales, especialmente mediante la formación continua de los cuadros directivos y demás personal y el apoyo específico a los servicios, órganos de inspección y agentes socioeconómicos fundamentales, así como a los interlocutores sociales y medioambientales, a las organizaciones no gubernamentales pertinentes y a las organizaciones profesionales representativas.
3. De entre las prioridades referidas en los apartados 1 y 2, los Estados miembros se centrarán en las que más se ajusten a sus respectivos retos específicos.
4. El FSE podrá apoyar las acciones indicadas en el artículo 3, apartado 2, del presente Reglamento, en todo el territorio de los Estados miembros que pueda acogerse a la ayuda o ayuda transitoria del Fondo de Cohesión con arreglo a lo dispuesto, respectivamente, en los artículos 5, apartado 2, y 8, apartado 3, del Reglamento (CE) no 1083/2006.
5. A la hora de realizar los objetivos y prioridades a que se refieren los apartados 1 y 2, el FSE respaldará el fomento y la integración de las actividades innovadoras.
6. El FSE también respaldará las acciones a nivel transnacional e interregional, en particular, a través del intercambio de información, experiencias, resultados y buenas prácticas, y del desarrollo de planteamientos complementarios y actuaciones coordinadas o conjuntas.
7. No obstante lo dispuesto en el artículo 34, apartado 2, del Reglamento (CE) no 1083/2006, la financiación de medidas con arreglo a la prioridad de inclusión social indicada en el apartado 1, letra c), inciso i), y que entren dentro del ámbito de aplicación del Reglamento (CE) no 1080/2006 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 5 de julio de 2006, relativo al Fondo Europeo del Desarrollo (6), podrá incrementarse al 15 % del eje prioritario de que se trate.
Artículo 4
Coherencia y concentración de la ayuda
1. Los Estados miembros se cerciorarán de que las acciones apoyadas por el FSE sean coherentes con la Estrategia Europea de Empleo y contribuyan a las acciones emprendidas en virtud de ella. En particular, velarán por que la estrategia prevista en el marco estratégico nacional de referencia y las acciones previstas en los programas operativos contribuyan a la realización de los objetivos y prioridades de la citada Estrategia en cada uno de los Estados miembros dentro del marco de los programas de reforma nacionales y de los planes nacionales de acción en favor de la inclusión social.
Los Estados miembros concentrarán además la ayuda, cuando el FSE pueda contribuir a las políticas, sobre todo en el cumplimiento de las recomendaciones pertinentes sobre el empleo formuladas con arreglo al artículo 128, apartado 4, del Tratado y de los objetivos comunitarios pertinentes relacionados con el empleo en materia de inclusión social, educación y formación. Los Estados miembros actuarán a este efecto en un entorno de programación estable.
2. En el marco de los programas operativos, los recursos se destinarán a cubrir las necesidades más acuciantes y se centrarán en aquellos ámbitos en los que las ayudas del FSE puedan contribuir significativamente a la consecución de los objetivos del programa. A fin de maximizar la eficacia de las ayudas del FSE, los programas operativos atenderán de manera especial, cuando así proceda, a las regiones y localidades que se enfrentan a los problemas más graves, tales como las zonas urbanas desfavorecidas y las regiones ultraperiféricas, las zonas rurales en declive y las zonas dependientes de la pesca, así como las zonas particularmente afectadas por la relocalización de empresas.
3. En su caso, los Estados miembros incluirán un breve apartado sobre la contribución del Fondo Social Europeo en la promoción de los aspectos pertinentes del mercado de trabajo en relación con la inclusión social, en sus informes nacionales elaborados con arreglo al método abierto de coordinación en materia de protección social y de inclusión social.
4. Los indicadores de los programas operativos cofinanciados por el FSE serán de naturaleza estratégica, limitados respecto al número y reflejarán los indicadores utilizados para la ejecución de la Estrategia Europea de Empleo en el contexto de los objetivos pertinentes de la Comunidad por lo que respecta a la inclusión social y a la educación y formación.
5. Las evaluaciones realizadas en relación con las intervenciones del FSE analizarán también la contribución de las medidas respaldadas por el FSE a la aplicación de la Estrategia Europea de Empleo y a la consecución de los objetivos de la Comunidad en materia de inclusión social, no discriminación e igualdad entre mujeres y hombres, y de educación y formación en el Estado miembro considerado.
Artículo 5
Buena gobernanza y cooperación
1. El FSE promoverá la buena gobernanza y la cooperación. La ayuda del Fondo se proyectará y aplicará al nivel territorial apropiado, teniendo en cuenta los niveles nacional, regional y local, con arreglo a los mecanismos institucionales propios de cada Estado miembro.
2. Los Estados miembros garantizarán la participación de los interlocutores sociales y la oportuna consulta y participación de otros interesados, al nivel territorial apropiado, en lo que atañe a la preparación, aplicación y seguimiento de las ayudas del FSE.
3. La autoridad de gestión de cada uno de los programas operativos alentará la participación adecuada de los interlocutores sociales en las acciones financiadas con arreglo al artículo 3.
Con arreglo al objetivo de «convergencia», una cantidad adecuada de los recursos del FSE se destinará a medidas de desarrollo de la capacidad, que incluirán formación, conexión en red, fortalecimiento del diálogo social y acciones emprendidas conjuntamente por los interlocutores sociales, en particular, en lo que se refiere a la capacidad de adaptación de los trabajadores y las empresas a que alude el artículo 3, apartado 1, letra a).
4. La autoridad de gestión de cada uno de los programas operativos alentará el acceso de las organizaciones no gubernamentales a las acciones subvencionadas y su adecuada participación en las mismas, especialmente las relacionadas con la inclusión social, la igualdad entre mujeres y hombres y la igualdad de oportunidades.
Artículo 6
Igualdad de género e igualdad de oportunidades
Los Estados miembros velarán por que los programas operativos incluyan una descripción de la manera en que se favorece la igualdad de género y la igualdad de oportunidades en la preparación, aplicación, seguimiento y evaluación de los programas operativos. Los Estados miembros favorecerán, según proceda, una participación equilibrada de mujeres y hombres en la gestión y ejecución de los programas operativos a nivel local, regional y nacional.
Artículo 7
Acciones innovadoras
En el marco de cada uno de los programas operativos, los Estados miembros pondrán especial empeño en el fomento y la generalización de las acciones innovadoras. Las autoridades de gestión seleccionarán los temas en los que se centrará la financiación de acciones innovadoras en el marco de una asociación y definirán las oportunas disposiciones de aplicación. Informarán de los temas seleccionados al Comité de seguimiento a que se refiere el artículo 63 del Reglamento (CE) no 1083/2006.
Artículo 8
Acciones a nivel transnacional e interregional
1. Cuando los Estados miembros apoyen acciones en favor de acciones a nivel transnacional y/o interregional, contempladas en el artículo 3, apartado 6, como eje prioritario específico de un programa operativo, la contribución del FSE podrá incrementarse en un 10 % por lo que se refiere al eje prioritario. Este incremento de contribución no se incluirá en el cálculo de los límites máximos establecidos en el artículo 53 del Reglamento (CE) no 1083/2006.
2. Los Estados miembros, asistidos cuando proceda por la Comisión, se asegurarán de que el FSE no financie operaciones concretas que cuenten simultáneamente con el apoyo de otros programas comunitarios transnacionales, en particular en el ámbito de la educación y la formación.
Artículo 9
Asistencia técnica
La Comisión fomentará, fundamentalmente, el intercambio de experiencias, las acciones de sensibilización, la celebración de seminarios, la conexión en red y las evaluaciones inter pares que sirvan para definir y divulgar buenas prácticas y alentar el aprendizaje recíproco, la cooperación transnacional e interregional con objeto de potenciar la incidencia de los programas y la contribución del FSE a la consecución de los objetivos de la Comunidad en relación con el empleo y la inclusión social.
Artículo 10
Informes
Los informes anuales y el informe final de ejecución a que se refiere el artículo 67 del Reglamento (CE) no 1083/2006 contendrán, cuando corresponda, una síntesis referente a los siguientes extremos:
a)
integración de la perspectiva de género, así como toda medida encaminada a promover la igualdad de género;
b)
acciones concretas orientadas a incrementar la participación en el empleo de los trabajadores migrantes y, de esta forma, reforzar su integración social;
c)
acciones orientadas a consolidar la integración en el empleo de las minorías y, de esta forma, mejorar su inclusión social;
d)
acciones orientadas a reforzar la integración en el empleo y la inclusión social de otros grupos desfavorecidos, incluidas las personas con discapacidad;
e)
acciones innovadoras, incluida una exposición de los temas y sus resultados y de su divulgación y generalización;
f)
acciones a nivel transnacional y/o interregional.
Artículo 11
Subvencionabilidad de los gastos
1. El FSE contribuirá a sufragar el gasto subvencionable, el cual, no obstante lo dispuesto en el artículo 53, apartado 1, letra b), del Reglamento (CE) no 1083/2006, podrá incluir cualquier tipo de recursos financieros aportados colectivamente por empresarios y trabajadores. La asistencia consistirá en ayudas individuales o globales no reembolsables, ayudas reembolsables, bonificaciones de intereses, microcréditos, fondos de garantía y adquisición de bienes y servicios en cumplimiento de la normativa en materia de contratos públicos.
2. No podrán optar a subvención del FSE los gastos siguientes:
a)
impuesto sobre el valor añadido recuperable;
b)
intereses deudores;
c)
adquisición de mobiliario, equipo, vehículos, infraestructuras, bienes inmuebles y terrenos.
3. Los siguientes costes serán gastos que podrán acogerse a una subvención del FSE, con arreglo al apartado 1, siempre que se realicen respetando las normas nacionales, incluidas las contables, y que se efectúen bajo las condiciones específicas que se exponen a continuación:
a)
las retribuciones y complementos desembolsados por terceros en favor de los participantes en una operación y certificados al beneficiario;
b)
en el caso de ayudas, los costes indirectos de una operación declarados globalmente, hasta un máximo del 20 % de los costes directos;
c)
los gastos de amortización de los bienes amortizables enumerados en el apartado 2, letra c), asignados exclusivamente durante la ejecución de la operación, siempre que las ayudas públicas no hayan contribuido a la adquisición de dichos bienes.
4. Las acciones cofinanciadas por el FSE que entren dentro del ámbito de aplicación del artículo 7 del Reglamento (CE) no 1080/2006 estarán sujetas a las normas de subvencionabilidad establecidas en el artículo 3 de dicho Reglamento.
Artículo 12
Disposiciones transitorias
1. El presente Reglamento no afectará a la continuación o modificación, incluida la supresión total o parcial de la ayuda aprobada por la Comisión sobre la base del Reglamento (CE) no 1784/1999 o de cualquier otra legislación, que se aplique a dicha ayuda a 31 de diciembre de 2006, que, por ende, se aplicará a partir de esa fecha, a dicha ayuda o proyectos hasta su cierre.
2. Las solicitudes presentadas al amparo del Reglamento (CE) no 1784/1999 seguirán siendo válidas.
Artículo 13
Derogación
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 12 del presente Reglamento, el Reglamento (CE) no 1784/1999 queda derogado con efectos a partir del 1 de enero de 2007.
2. Las referencias al Reglamento derogado se entenderán hechas al presente Reglamento.
Artículo 14
Cláusula de revisión
El Parlamento Europeo y el Consejo revisarán el presente Reglamento a más tardar el 31 de diciembre de 2013, de conformidad con el procedimiento establecido en el artículo 148 del Tratado.
Artículo 15
Entrada en vigor
El presente Reglamento entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
Hecho en Estrasburgo, el 5 de julio de 2006.